# data[].attributes.body
300 miljonit aasat tagasi olid väga suured ning võimsad sõnajald, kuna olid väga soodsad tingimused nende kasvuks. Kui tingimused halvenesid, surid suured sõnajalaliigid välja ning nad ladestusid savi ja muda sisse. Pika aja peale tekkis neist kivisüsi.
Seda ajastut nimetatakse kivisöe ajastuks.

# data[].attributes.body
Lehed on kuni poolteistmeetrit pikad. Kõik lehed asuvad korrapärase lehtrina.

# data[].attributes.body
-suured ja lõhenenud lehed
-maapeal on vaid lehed, risoom asub maapinna sees
-eosed valmivad lehetede alumistel külgedel

# data[].attributes.body
Kasvab metsades ning koosneb peenikestest väetidest. On kuni 20cm pikk.

# data[].attributes.body
-seest õõnsad
-varre ümber on peenikesed ja lülilised oksad
-varre tippus asub eospea

# data[].attributes.body
Taim tundum katsudes pehme. Eospea on varreosa otsas.

# data[].attributes.body
-mitmeaastased
-vart ümbritsevad lehed, mis meenutavad okkaid
-igihaljad
Eestis kasvab kuus kollaliiki

# data[].attributes.body
Paljunevad eostega ning vajavad suguliseks paljunemiseks vett.

# data[].attributes.headline
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.subject
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.body
Sõnajalgtaimed olid esimesed taimed, millel oli algne juhtkude. Läbi selle oli lihtsam juhtida vett ja toitaineid ning tänu sellele said nad pikemaks kasvada.