# data[].attributes.headline
Семінар-практикум вчителів української мови та літератури

# data[].attributes.subject
Семінар-практикум вчителів української мови та літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
про семінар українців

# data[].attributes.headline
Інтерактивна карта методичного майданчика

# data[].attributes.subject
Інтерактивна карта методичного майданчика

# data[].attributes.attachment_link.title
інтерактивна карта до семінару мовників 2018

# data[].attributes.headline
Повість-казка Юрія Винничука

# data[].attributes.subject
Повість-казка Юрія Винничука

# data[].attributes.attachment_link.title
Місце для дракона - Юрій Винничук, повний текст твору

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати повний текст "Місце для дракона" (автор: Винничук Юрій Павлович) онлайн; Читати книгу в Бібліотеці української літератури

# data[].attributes.headline
Аудіокнига Юрій Винничук

# data[].attributes.subject
Аудіокнига Юрій Винничук

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аудіокниги Українською Мовою Слухати Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Місце для дракона. Винничук Юрій. Аудіокнига | Ukrainian_Audiobooks

# data[].attributes.headline
Фразеологізм

# data[].attributes.subject
Фразеологізм

# data[].attributes.attachment_link.title
Фразеологізм - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Фразеологізм - семантично пов'язане сполучення слів, яке, на відміну від подібних до нього за формою синтаксичних структур (висловів або речень), не виникає в процесі мовлення відповідно до загальних граматичних і значеннєвих закономірностей поєднання лексем, а відтворюється у вигляді усталеної, неподільної, цілісної конструкції. Ще його називають "Крилатим висловом"

# data[].attributes.headline
Фразеологізми

# data[].attributes.subject
Фразеологізми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Увага! Нова сторінка з фразеологізмами знаходиться тут -

1.Крутити хвостом - вдаватися до нечесних вчинків.

2.Крутитися, як білка в колесі - бути постійно зайнятим.

3.Стріляний горобець - про людину, яка багато зазнала у житті.

4.Пекти раків - червоніти від сорому.

5. Знати на зубок

Знати де раки зимують

Знати як облупленого

Знати як своїх п'ять пальців

6.Душі не чути - самовіддано любити.

7.Підсунути свиню - зробити неприємність.

8.Бігати як курка з яйцем - приділяти незаслужену увагу.

9.Укрутити хвоста - приборкати, домогтися послуху.

10. Ходити іменником

Ходити в шорах

Ходити на поводку

Ходити по миру

11. Аби з рук - через пень колоду.

12. Ламаний гріш - нікуди не годиться.

13. У рот води набрати - ні пари з уст

14. Поставити крапку - здати в архів.

15. Стояти кліком в горлі

Стояти на смерть

Стояти горою

Стояти над душею

16.Пашіти вогнем - Пекти раків.

17.Показати очі - вистромляти носа.

18.Попасти на слизьке - Влипнути як муха в мед.

19.Приставати реп'яхом - наступати на горло.

20. На вітер кидати

Камінчик в горло кидати

Слів на вітер не кидати

Тінь кидати кидати

21.Верати нісенітницю - говорити беззмістовно.

22.Ридма ридати - захлинатися від плачу.

23.Не покладати рук - працювати багато й старанно.

24.Наливатися кров'ю - червоніти від злості, напруження.

25. Високо НЕСТИ голову.

НЕСТИ ахінею.

Ледве ноги НЕСТИ.

НЕСТИ тяжкий хрест.

26.Дісталося на горіхи - мати від кого-небудь покарання.

27.Загрібати жар чужими руками - привласнювати наслідки чужої праці.

28.З легким серцем - без роздумів, без тривоги.

29.Замилювати очі - обдурювати кого-небудь.

30.Стріляний птах - битий вовк.

31.Прикусити язика - води в рот набрати.

32.Мокре місце залишилося - як корова язиком злизала.

33.Збитися з пуття - ступити на похилу стежку.

34. проковтнути язика

тримати язика за зубами

язик без кісток

висолопити язика

35.Позбавляти когось упевненості в собі - вибити з сідла.

36.Марносподіватися повернути те, чого вже нема - Шукати вчорашнього дня.

37.Дозорієнтувати, заплутати кого-небудь - збити з пантелику.

38.Переводити розмову на щось інше - заговорювати зуби.

39.Уставляти клепку - напучувати.

40.Сісти на голову - знахабніти.

41.Чухати потилицю - задумуватися.

42.Уставляти палиці в колеса - заважати.

43. Без тижня день - недавно.

44. Вискочити на сухе - уникнути покарання.

45. Спуститися з небес на землю - сприймати дійсність за реальне.

46. У свою шкуру не потовпитися - бути дуже товстим.

47. Викладати карти - розповідати, нічого не приховуючи.

48. Відвести душу - довіритися.

49. Замазати рота - змусити замовкнути.

50. Кадити фіміам - вихваляти кого - небудь.

51. бити лихом об землю - бути оптимістом.

52. Витрачати порох - докладати всіх зусиль для досягнення мети.

53. Дерти кирпу - триматися гордовито.

54. розуму не позичати - про розумну людину.

55. Продавати зуби - сміятися.

56. Витикати носа - з'являтися.

57. Два чоботи на одну ногу - бути схожим між собою світоглядом.

58. Немов з мармуру виструганий - величний.

59. Взяти голими руками - зробити нескладну справу.

60. Ускочити вище халяв - набратися неприємностей.

61. Ганяти вітер по світу - ледарювати.

62.Давати хропака - спати.

63. Вуха пухнуть - нестерпно

64. Брати за горлянку - вчепитися.

65. П'ята колона - зайва допомога.

66. Мастити п'яти салом - підлещуватися.

67. Вбивати в колодочки - підростати.

68. Заткнути за пояс - перевершити.

69. Вискочити на сухе - уникнути кари.

70. Зачепити за живе - дошкулити.

71. Вискалити зуби - сміятися.

72. Аж дим іде - інтенсивно.

73. Заливати за шкуру сала- дошкуляти комусь.

74. Копилити губу - пишатися.

75. Колоти очі - докоряти.

76. Викинути колінце - здійснити щось несподіване.

77. Яз за водою піти - зникнути безслідно.

78. Закрутити веремію - наробити крику.

79. Жувати жуйку - набридливо повторювати те саме.

80. Ламати слово - відмовлятися від сказаного.

81. Битий жак - досвідчений.

82. Важким духом дихати - гніватися.

Скачати словник фразеологізмів української мови

# data[].attributes.attachment_link.title
Фразеологізми

# data[].attributes.attachment_link.description
Увага! Нова сторінка з фразеологізмами знаходиться тут - 1.Крутити хвостом - вдаватися до нечесних вчинків. 2.Крутитися, як білка в колесі - бути постійно зайнятим. 3.Стріляний горобець - про людину, яка багато зазнала у житті. 4.Пекти раків - червоніти від сорому. 5.

# data[].attributes.headline
Фразеологізми. Секрети визначення.

# data[].attributes.subject
Фразеологізми. Секрети визначення.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Відеорепетитор української мови

# data[].attributes.attachment_link.title
Фразеологізми. Секрети визначення. Українська мова. Відеорепетитор. ЗНО

# data[].attributes.headline
Іван Франко "Захар Беркут"

# data[].attributes.subject
Іван Франко "Захар Беркут"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ОБРАЗ ГРОМАДСЬКОГО ЖИТТЯ КАРПАТСЬКОЇ РУСІ В XIII ВІЦІ

Дела давно минувших дней,

Преданья старины глубокой...

А. С. Пушкин

І

Сумно і непривітно тепер в нашій Тухольщині! Правда, і Стрий, і Опір однаково миють її рінисті, зелені узберіжжя, луги її однаково покриваються весною травами та цвітами і в її лазуровім, чистім повітрі однаково плавле та колесує орел-беркут, як і перед давніми віками. Але все інше як же змінилося! І ліси, і села, і люди! Що давно ліси густі, непрохідні закривали майже весь її простір, окрім високих полонин, сходили вдолину аж над самі ріки,- тепер вони, мов сніг на сонці, стопилися, зрідли, змаліли, декуди пощезали, лишаючи по собі лисі облази; інде знов із них остоялися лише пообсмалювані пеньки, а з-між них де-де несміло виростає нужденна смеречина або ще нужденніший яловець. Що давно тихо тут було, не чути ніякого голосу, крім вівчарської трембіти десь на далекій полонині або рику дикого тура чи оленя в гущавинах,- тепер на полонині гейкають воларі, а в ярах і дебрях галюкають рубачі, трачі й гонтарі, ненастанно, мов невмирущий черв, підгризаючи та підтинаючи красу тухольських гір - столітні ялиці та смереки, і або спускаючи їх, потятих на великі ботюки, долі потоками до нових парових тартаків, або таки на місці ріжучи на дошки та на гонти.

Комунікаційна платформа Big.ua

Але найбільше змінилися люди. Зверха глянувши, то немовби змоглася між ними "культура", але на ділі виходить, що змоглося тільки їх число. Сіл і присілків більше, хат по селах більше, але зате по хатах убожество більше і нужда більша. Народ нужденний, прибитий, понурий, супроти чужих несмілий і недотепний. Кождий дбає тільки про себе, не розуміючи того, що таким робом роздроблюються їх сили, ослаблюється громада. Не так тут колись було! Хоч менше народу, та зате що за народ! що за життя кипіло в тих горах, серед тих непрохідних борів у стіп могутнього Зелеменя! Лиха доля довгі віки знущалася над тим народом. Тяжкі удари підкопали його добробит, нужда зломала його свобідну, здорову вдачу, і нині тільки неясні, давні спомини нагадують правнукам щасливіше життя предків. І коли часом стара бабуся, сидячи в запічку та прядучи грубу вовну, почне розповідати дрібним унукам про давню давнину, про напади монголів-песиголовців і про тухольського ватажка Беркута,- діти слухають тривожно, в їх сивих оченятах блискотять сльози. А коли скінчиться дивовижна повість, то малі й старі, зітхаючи, шепчуть: "Ах, яка ж то красна байка!"

- Так, так,- говорить бабуся, похитуючи головою,- так, так, дітоньки! Для нас то байка, а колись то правда була!

- А не знати, чи вернуться ще коли такі часи,- закидає дехто старший.

- Говорять старі люди, що ще колись вернуться, але, мабуть, аж перед кінцем світа.

Сумно і непривітно тепер в нашій Тухольщині! Казкою видається повість про давні часи і давніх людей. Вірити не хотять нинішні люди, що виросли в нужді й притиску, в тисячолітніх путах і залежностях. Але нехай собі! Думка поета летить у ті давні часи, оживляє давніх людей, а в кого серце чисте і щиро-людське чуття, той і в них побачить своїх братів, живих людей, а в життю їх, хоч і як неподібнім до нашого, догляне не одно таке, що може бути пожадане і для наших "культурних" часів.

Було се 1241 року. Весна стояла в тухольських горах.

Одної прегарної днини лунали лісисті пригірки Зелеменя голосами стрілецьких рогів і криками численних стрільців.

Се новий тухольський боярин, Тугар Вовк, справляв великі лови на грубу звірину. Він святкував почин свого нового життя,- бо недавно князь Данило дарував йому в Тухольщині величезні полонини і ціле одно пригір'я Зелеменя; недавно він появився в тих горах і побудував собі гарну хату і оце першу учту справляє, знайомиться з довколичними боярами. По учті рушили на лови в тухольські ліси.

Лови на грубого звіра - то не забавка, то боротьба тяжка, не раз кровава, не раз на життя і смерть. Тури, медведі, дики - се небезпечні противники; стрілами з луків рідко кому удасться повалити такого звіра; навіть рогатиною, яку кидалось на противника при відповіднім приближенню, нелегко дати йому раду. Тож остатньою і рішучою зброєю було важке копіє, яким треба було влучити противника зблизька, власноручно, з цілою силою, відразу. Схиблений удар - і життю борця грозила велика небезпека, коли йому не вдалось в остатній хвилі сховатись у безпечну криївку і добути меча або тяжкого топора для своєї оборони.

Не диво, отже, що Тугар зі своїми гістьми вибирався на лови, мов на війну, з запасом стріл і рогатин, зі слугами й запасами живності, навіть з досвідним знахарем, що вмів замовляти рани. Не диво також, що Тугар і його гості були в повній рицарській зброї, окрім панцирів, бо ті спиняли би їх у ході по ломах та гущавинах. Те тільки диво, що й Тугарова донька Мирослава, не покидаючись батька, посміла також вирушити разом з гістьми на лови. Тухольські громадяни, видячи її, як їхала на лови посеред гостей, гордо, сміло, мов стрімка тополя серед коренастих дубів, з уподобою поводили за нею очима, поговорюючи:

- От дівчина! Тій не жаль би бути мужем. І певно, ліпший з неї би був муж, ніж її батько!

А се, певно, була немала похвала, бо Тугар Вовк був мужчина, як дуб. Плечистий, підсадкуватий, з грубими обрисами лиця і грубим, чорним волоссям, він і сам подобав на одного з тих злющих тухольських медведів, яких їхав воювати. Але ж бо й донька його Мирослава була дівчина, якої пошукати. Не кажемо вже про її уроду й красу, ані про її добре серце - в тім згляді багато її ровесниць могло стати з нею нарівні, хоч і небагато могло перевищити її. Але в чім не мала вона пари між своїми ровесницями, так се в природній свободі свого поводження, в незвичайній силі мускулів, у смілості й рішучості, властивій тільки мужчинам, що виросли в ненастанній боротьбі з супротивними обставинами. Зараз з першого разу видно було, що Мирослава виросла на свободі, що виховання її було мужеське і що в тім прегарно розвиненім дівочім тілі живе сильний, великими здібностями обдарований дух. Вона була в батька одиначка, а до того ще зараз при народженню втратила матір. Нянька її, стара мужичка, відмалку заправляла її до всякої ручної роботи, а коли підросла, то батько, щоб розважити свою самоту, брав її всюди з собою і, щоб задоволити її палку натуру, привчив її владати рицарською зброєю, зносити всякі невигоди і сміло стояти в небезпеках. І чим більші трудності їй приходилось поборювати, тим охітніше бралась вона за діло, тим краще проявлялася сила її тіла й її рішучого, прямого характеру. Але попри все те Мирослава ніколи не переставала бути женщиною: ніжною, доброю, з живим чуттям і скромним, стидливим лицем, а все те лучилось в ній у таку дивну, чаруючу гармонію, що хто раз бачив її, чув її мову,- той довіку не міг забути її лиця, її ходу, її голосу,- тому вони пригадувалися живо і виразно в найкращих хвилях його життя, так, як весна навіть старому старцеві пригадує його молоду любов.

Вже третій день тривали лови. Багато, оленів-рогачів і чорногривих турів лягло головами від стріл і ратищ боярських. Над шумним гірським потоком, на зеленій поляні серед ліса стояли шатри ловців, курилися раз у раз величезні огнища, де висіли на гаках кітли, оберталися рожни, де варилось і пеклось м'ясиво вбитої дичини для гостей. Нинішній, останній день ловів мав бути посвячений самому головному, та заразом і найбільше небезпечному ділу - ловам на медведів.

На стрімкім пригірку, відділенім від інших страшними дебрями, порослім густо величезними буками та смереками, покритими ломами й обвалищами дерев, було віддавна головне леговище медведів. Тут, як твердив тухольський провідник, молодий гірняк Максим Беркут, гніздилася медведяча матка. Відси дикі звірі розносили пострах на цілу околицю і на всі полонини. І хоч не раз удавалось смілим вівчарям забити одного або другого стрілами та топорами або завабити під сліп, де йому ломала крижі важка колода, спадаючи вниз,- то все-таки число їх було надто велике, щоб із того була значна полегша для околиці. То й не диво, що, коли новоприбулий боярин Тугар Вовк оповістив тухольцям, що хотів би зробити великі лови на медведів і просить дати йому провідника, вони не тільки дали йому на провідника першого удальця на всю тухольську верховину, Максима Беркута, сина тухольського бесідника Захара, але, крім того, вирядили з власної волі цілий відділ пасемців з луками й ратищами для помочі зібраним боярам. Ціла та громада мала обступити медведяче леговище і очистити його доразу від поганого звіра.

Від самого досвіта в ловецькім таборі великий рух і тривожне дожидання. Боярські слуги від півночі звивалися, приготовляючи для гостей їду на цілий день, наповнюючи шипучим медом і яблучником подорожні боклаги. Тухольські пасемці й собі готовились, острячи ножі та тесаки, обуваючи міцні жуброві постоли і складаючи в невеличкі дорожні бисаги печене м'ясо, паляниці, сир і все, що могло понадобитися в цілоденній трудній переправі. Максим Беркут який аж нині, супроти найважнішого і найтяжчого діла, почув себе вповні самим собою, вповні начальником сеї невеличкої армії, заряджував з правдиво начальницькою вважливістю й повагою все, що належало до діла, нічого не забуваючи, ні з чим не кваплячись, але й ні з чим не опізнюючись. Все у нього виходило в свій час і на своїм місці, без сумішки й сутолоки; всюди він був, де його потрібно, всюди вмів зробити лад і порядок. Чи то між своїми товаришами тухольцями, чи між боярами, чи між їх слугами, Максим Беркут усюди був однаковий, спокійний, свобідний в рухах і словах, мов рівний серед рівних. Товариші поводились з ним так само, як він з ними, свобідно, несилувано, сміялись і жартували з ним, а проте виповнювали його розкази точно, швидко і так весело та радо, немов і самі без розказу були би в тій хвилі зробили те саме. Боярська служба, хоч далеко не такої рівної вдачі, далеко не так свобідна в поводженню, далеко похіпніша з одних гордо висміватися, а перед другими низенько хилитися, все ж таки поважала Максима Беркута за його звичайність і розсудливість і, хоч не без дотинків та жартів, таки робила те, що він казав.

# data[].attributes.attachment_link.title
Захар Беркут - Іван Франко, повний текст твору

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати повний текст "Захар Беркут" (автор: Франко Іван Якович). Читати повністю електронну книгу Іван Франко - Захар Беркут онлайн в Бібліотеці української літератури УкрЛіб

# data[].attributes.headline
"Захар Беркут" (Вікіпедія)

# data[].attributes.subject
"Захар Беркут" (Вікіпедія)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Заха́р Бе́ркут" (повна назва "Захар Беркут. Образ громадського життя Карпатської Русі в XIII столітті") - історична повість письменника Івана Франка у жанрі історичного епосу про боротьбу у XIII столітті українського карпатського племені проти нашестя монголів.

Повість написано за півтора місяця з 1 жовтня до 15 листопада 1882 року на конкурс, оголошений львівським часописом "Зоря". Вперше видано у цьому ж часописі у журнальному форматі у 9 номерах за 1883 рік.

Повість "Захар Беркут" вважається однією з найуспішніших повістей в українській літературі: за більше як 135 років з часу написання повісті, в оригіналі українською її перевидали вже сотні разів загальним накладом понад 5 млн примірників. Крім того, повість є одним із найвідоміших представників української літератури за кордоном: перший переклад іноземною мовою з'явився 1889 року вже через 7 років після друку оригіналу й опісля книгу було перекладено вже повністю приблизно на 20 мов.

Повість відкривається роздумами про те, які зубожілі та боязкі стали люди. А все через те, що вони не розуміють, яку силу дає єдність народу. Стара жінка згадує легенду про Захара Беркута, котрий у давнину згуртував людей проти монгольських загарбників і здобув перемогу. Основні події відбуваються 1241 року як розгорнутий опис тієї легенди.

Боярин Тугар Вовк прибуває з донькою Мирославою в Тухольщину на краю Карпат, де князь Данило подарував йому землі. Тугар влаштовує полювання на ведмедів зі своїми дружинниками. Максим, син місцевого старійшини Захара Беркута, приєднується до полювання й очолює групу мисливців. З ним вирушає і боярська дочка Мирослава, та під нею провалюється стара кладка, і дівчина падає у ведмеже лігво. Ведмедиця ледве не вбиває її, та Мирославу рятує Максим. Тугар, однак, не поспішає із вдячністю, бо невдоволений, що тухлянці не визнають його влади. Мирослава закохується в Максима, та Тугар категорично проти їхніх стосунків. Закохані, проте, таємно зустрічаються.

Боярин намагається відібрати майно тухольців і узурпувати владу, посилаючись на указ Данила. Та тухольці відповідають, що земля належить її жителям і більш нікому, а всі питання вони вирішують на загальній раді. Тугар неохоче погоджується прибути на раду. Під час ради боярин перелічує свої військові заслуги, але проти нього свідчить Митька Вояка, що служив у війську Тугара. Він розповідає, що Тугар перейшов на бік монголів ще під час битви на Калці. Тугар убиває Митька, і громада проганяє вбивцю. Залишивши загін воїнів охороняти свій дім, боярин із Мирославою їде до монголів.

Згодом Тугар Вовк супроводжує десятитисячне монгольське військо під командуванням Бурунди-бегадира, яке вирушило на тухольський перевал. Хоча з одного боку перевалу монголів вдається зупинити, вони прориваються з іншого. Максим командує обороною, проте монголи долають її, вбиваючи захисників, а Максима за наказом Тугара беруть у полон.

Тухольці збираються на раду, де їхні думки розділяться: частина бажає атакувати монголів, частина ж вважає, що краще здатися. Мирослава тікає від батька й прибуває на раду з попередженням про наближення другої хвилі монголів. Захару вона розповідає, що Максим живий, а не загиблий, як вважають. Також вона вчить тухольців як організувати оборону: зробити укріплення та бойові машини. Тим часом Тугар намагається переманити Максима на свій бік, обіцяє винагороду, якщо той приєднається до монголів і проведе їх через Карпати на захід. Мирослава повертається до батька та розповідає Максимові як тухольці облаштовують оборону.

Тугар прибуває до Захара як посол Бурунди й пропонує здатися, обіцяючи не вбивати більш нікого. Отримавши відмову, він їде до монголів, але вже задумується, що ті його вб'ють, коли боярин перестане бути їм корисний. За порадою Захара тухольці повалюють священну скелю, щоби перекрити річку. Долину села, у якій перебувають монголи, починає затоплювати. Бурунда пропонує обміняти життя Максима на свободу, але йому відмовляють. Тоді він замахується, щоб убити полоненого, але Тугар Вовк відрубує йому руку, рятуючи Максима.

Тугар Вовк, Бурунда та десятитисячне військо монголів гинуть під потоком води, а Максиму з Мирославою вдається врятуватися. Відчуваючи, що помирає, Захар Беркут виголошує пророчі слова: громадську єдність, завдяки якій було здобуто перемогу, буде втрачено, - лихі часи настануть для народу, але з часом вона відродиться, і настануть щасливі часи відновлення. Сказавши промову, Захар помирає щасливим.

У кінці твору автор риторично запитує, чи не настала та щаслива доба, про яку, помираючи, говорив старий Захар Беркут.

Захар Беркут - тухольський старійшина, знахар. Усе життя віддав служінню громаді. Замолоду три роки вчився лікарської справи в монаха Акинтія та подорожував по Русі.

Максим Беркут - наймолодший син Захара, перейняв ідеали батька, хоробро б'ється в першій сутичці з монголами. Закоханий у боярську дочку - Мирославу.

Тугар Вовк - боярин, якому князь Данило Галицький подарував землі Тухольчини. Вважає себе вищим за громаду й хоче встановлювати нові порядки. Відмовляється віддавати Мирославу за Максима, бо вважає простого смерда недостойним боярської дочки. Видав монголам плани руської дружини напередодні битви на Калці, та знову стає зрадником, приводячи монголів до Тухлі.

Мирослава - дочка Тугара Вовка. Не поділяє батьківського ставлення до простих селян і відповідає Максиму на його почуття взаємністю. Невдало відмовляє батька від зради, і сама переходить на бік тухольців.

Бурунда - монгольський командир, що вирізняється силою та жорстокістю, але не воєнною мудрістю. Веде десятитисячне військо на тухольський перевал.

В основі сюжету лежать деякі народні перекази про потоплення татар і про те, що на місці теперішньої Тухлі було гниле ("тухле") озеро (від нього, за народною етимологією, походить назва села), в якому нічого не жило; і навіть про самого Захара Беркута. На цьому легендарному матеріалі, автор розвиває думку про перевагу народовладдя над феодалізмом. Повість "Захар Беркут" на прикладі Тухольщини описує справедливий республіканський устрій громад Карпатської Русі, що протиставляється свавільній князівській владі. "Провідним мотивом її є народницький постулят, що мовляв, народ, селянство, переможе своїм громадським ладом і дружністю".

Омелян Партицький критикував книжку за невідповідність історії Русі та ідеалізацію громад:

"Історія республік Новгородської, Псковської й інших доказує власне противні результати, а іменно, що в часах злиденних належить лучитися під одну хоругов, а не дробитися на атоми. Я знаю історію громад старинних і знаю їхню роботу. Не добро загалу, а егоїзм, крайній егоїзм руководив такими організмами: спори за межі, сіножаті, ба, навіть про одинокі деревця, студні і т. д.".

Борис Грінченко критикував повість за ідеалізацію громад:

"і ідеальне життя тухольської громади в федераційній спілці з іншими громадами".

і за образ Захара Беркута:

"і цей Захар Беркут, що говорить то як классичний герой, то як старозавітний пророк, то як соціяліст XX віку в дусі того „громадівства", чи „громадства" (він навіть слово це вживає), яке популярізувала в нас „Громада" Драгоманова";

та Мирослави:

"і ця надзвичайна Мирослава, що „ніколи не переставала бути женщиною: ніжною, доброю, з живим чутям і скромним стидливим лицем", а тим часом боролася не тільки з ведмедями, але й з татарським військом, бо була в тухольців за військового інженера, керуючи їх нападами на татар та навчаючи їх робити машини до стріляння, у справі ж свого кохання поводилася так, як на думку Івана Франка повинна поводитися жінка в ХХ-му віці".

Проте, Грінченко відмічав і позитивні риси твору. Він хвалив захопливий драматичний сюжет твору, детальний опис місцевості та загибелі татар, "історично неправдивий, але сімпатичний проповідь кращого громадського ладу".

Вперше надруковано в журналі "Зоря" у 1883 році у № 7-15. Після журнального друку у тому ж 1883 році повість вийшла окремою книгою у Львові у "Друкарні Товариства ім. Шевченка": твір було опубліковано без суттєвих змін і відхилень від першодруку, проте в текст повісті внесено деякі мовноправописні поправки.

1902 року у Львові у цій же "Друкарні Товариства ім. Шевченка" накладом "Українсько-руської видавничої спілки" вийшло друге видання повісті з деякими мовноправописними поправками автора. Усі наступні видання твору були передруками саме видання 1902 року.

Франко, Іван (1883). Захар Беркут. Львів: Друкарня Товариства ім. Шевченка під зарядом К. Бернадського. 184 стор. (1-ше вид., накладом редакції "Зоря")

Франко, Іван (1902). Захар Беркут. Львів: Друкарня Товариства ім. Шевченка під зарядом К. Бернадського. 224 стор. (2-ге вид., накладом "Українсько-руської видавничої спілки")

Франко, Іван. Захар Беркут (аудіокнига) (2006). Текст читає: Борис Лобода; звукорежисер: Д. Бондаренко. Київ: "Українська аудіокнига", студія звукозапису "Книга вголос". Час звучання: 8 год 02 хв (до аудіокниги окрім "Захара Беркута" включено "Украдене щастя", час звучання: 2 год 31 хв; загальний час 10 год 32 хв).

(перевидання) Франко, Іван. Захар Беркут (аудіокнига) (2012). Текст читає: Борис Лобода; звукорежисер: І. Гнуча. Київ: Наш Формат, студія звукозапису МА "Наш формат". Час звучання: 7 год 51 хв. Формат: 1 CD (mp3) (до аудіокниги окрім "Захара Беркута" включено "Украдене щастя", час звучання: 2 год 31 хв; загальний час 10 год 33 хв.).

(перевидання) Франко, Іван. Захар Беркут (аудіокнига) (2019). Текст читає: Борис Лобода; звукорежисер: І. Гнуча. Київ: Наш Формат; Київ: АБУК. Час звучання: 7 год 50 хв. Формат: цифрове аудіо/mp3.

Франко, Іван. Захар Беркут (аудіокнига) (2015). Текст читає: невідомо. Київ: "Аудіокнига.UA". Час звучання: 6 год 35 хв. Формат: цифрове аудіо/mp3.

Франко, Іван. Захар Беркут (аудіокнига) (2019). Текст читає: Лючія Свєтлая. Москва: "Мультімєдійнає ізданіє Стрєльбіцкава". Час звучання: 6 год 45 хв. Формат: цифрове аудіо/mp3.

Франко, Іван (2015). Захар Беркут у 3 кн. [шрифтом Брайля]. Київ. 65 арк. + 60 арк. + 57 арк. Видання за підтримки Благодійної організації "Фонд родини Нечитайло"

Повість було перекладено низкою іноземних мов. Більшість видань "Захара Беркута" іншими мовами виходили окремими книгами, хоча були й переклади які виходили лише в часописах. Так найпершим з усіх перекладів "Захара Беркута" був переклад польською виконаний Марією Семашко й надрукований 33-ма частинами в газеті "Dziennik Łódzki" починаючи з 25 квітня (№ 94) й по 25 червня 1889 року (№ 140).

Франко, Иван (1942). (російською) Захар Беркут. Перевод с украинского: Вл. Россельс. Новосибирск: Гослитиздат. 204 с.
Франко, Иван (1956). (передрук) Франко, Иван. Захар Беркут (1956) // Избранное. Перевод с украинского: Вл. Россельс. Москва: Гослитиздат. 688 с.: 387-540.

Франко, Иван (1946). (російською) Захар Беркут. (Школьная библиотека). Перевод с украинского: П. Карабан. Москва; Ленинград: Детгиз. 176 с.
Франко, Иван (1953). (передрук) Захар Беркут. (Массовая серия). Перевод с украинского: П. Карабан. Москва: Гослитиздат. 159 с.

Франко, Иван (1947). (узбецькою) Захар Бургут. Русчадан тарж.: М. Исмоилий. Ташкент: Уздавнашр. 208 с.

Франко, Иван (1948). (болгарською) Захар Беркут. Превод от руски: Атанас Далчев. София: Народна младеж. 194 с.

Franko, Iwan (1950). (польською) Zachar Berkut. Tłumaczenie z rosyjskiego: Irena Tuwim-Stawińska. Warszawa: Książka i Wiedza. 187 s.
Franko, Iwan (1951). (передрук) Zachar Berkut. Tłumaczenie z rosyjskiego: Irena Tuwim-Stawińska. Warszawa: Książka i Wiedza. 156 s. (wyd. 2)

Franko, Iwan (1955). (польською) Franko, Iwan. Zachar Berkut (1955) // Utwory wybrane: T. 2. Tłumaczenie z ukraińskiego: Zofia i Stanisław Głowiakowie. Warszawa: Czytelnik. 606 s.: ?-?.
Franko, Iwan (1974). (передрук) Zachar Berkut. Tłumaczenie z ukraińskiego: Zofia i Stanisław Głowiakowie. Lublin: Wydawnictwo Lubelskie. 205 s. (wyd. 2)

Franko, Ivan (1956). (словацькою) Zachar Berkut. Z ukrajinského originálu prel.: Ľudmila Pikulová. Bratislava: SNDK. 251 s.
Franko, Ivan (1973). (передрук) Zachar Berkut. Z ukrajinského originálu prel.: Ľudmila Pikulová. Bratislava: Mladé letá. 176 s. (edícia: Dobré slovo; vyd. 2.)

Постер фільму 2019 року

За більш як 135 років з часу першого друку повісті "Захар Беркут", декілька відомих українських живописців створили малюнки на тему повісті. Найвідомішими ілюстраторами до "Захара Беркута" вважаються Іван Падалко ( ЛіМ, видання 1928 та 1932 років), Валентин Литвиненко ( Держлітвидав видання 1950, 1954, 1957 та 1960 років), Георгій Якутович ( Дніпро видання 1974 року) та Іван Крислач ( Каменяр видання 1986 року).

1. Іван Франко - Захар Беркут: часопис "Зоря": 1883, № 7, с. 97-103; № 8, с. 117-121; № 9, с. 133-139; № 10, с. 148-159; № 11, с. 169-175; № 12, с. 185-189; № 13, с. 205-210; № 14, с. 221-226; № 15, с. 237-243.

2. повного обробленого скану першого польського перекладу Марії Семашко "Захара Беркута" наразі немає, є лише скани окремих номерів "Dziennik Łódzki" за 1889 рік, коли там друкувалася повість, зокрема скани за 1899 рік від Biblioteka Cyfrowa Част 1: № від 25 квітня (94), Част 2: № від 26 квітня (95), Част 3: № від 27 квітня (96), Част 4: № від 28 квітня (97), Част 5: № від 1 травня (99), Част 6: № від 2 травня (100), Част 7: № від 3 травня (101), Част 8: № від 4 травня (102), Част 9: № від 7 травня (104), Част 10: № від 10 травня (106), Част 11: № від 14 травня (109), Част 12: № від 15 травня (110), Част 13: № від 17 травня (112), Част 14: № від 18 травня (113), Част 15: № від 23 травня (115), Част 16: № від 24 травня (116), Част 17: № від 25 травня (118), Част 18: № від 26 травня (119), Част 19: № від 29 травня (120), Част 20: № від 30 травня (121), Част 21: № від 1 червня (122), Част 22: № від 4 червня (124), Част 23: № від 5 червня (125), Част 24: № від 6 червня (126), Част 25: № від 7 червня (127), Част 26: № від 14 червня (132), Част 27: № від 15 червня (133), Част 28 (помилк. написано 27): № від 18 червня (135), Част 29 (помилк. написано 28): № від 19 червня (136), Част 30 (помилк. написано 29): № від 20 червня (137), Част 31 (помилк. написано 30): № від 22 червня (138), Част 32 (помилк. написано 31): № від 23 червня (139), Част 33 (помилк. написано 32): № від 25 червня (140),

3. ↑ Точних даних що б підтверджували ім'я цього перекладача наразі немає; для підтвердження чи спростування цієї тези необхідний глибокий науковий аналіз українськими мовознавцями та порівняння цього перекладу з текстами вже існуючих перекладів П. Карабана, В. Ф. Дуткевича, В. Россельса

4. переклад з російського перекладу з вид. Детгиз

5. У 1947 році Е.Георгієв переклав болгарською уривок "Захара Беркута"

1. ↑ Коментарі до видання "Захар Беркут" 1978 року // Іван Франко. Зібрання творів у 50 т.: Т. 16, Повісті та оповідання (1882-1887). Київ: Наукова думка, 1978. 511 стор.: С. 481-484 djvu

2. Сокіл В. Фольклорні джерела повісті І. Я. Франка "Захар Беркут" / Василь Сокіл // Українська мова і література в школі. - 1989. - № 9.

3. ↑ ПОЛІТИЧНІ ІДЕЇ УКРАЇНСЬКОГО РУХУ В ГАЛИЧИНІ... (продовження). Олександр Салтовський. Концепції української державності.... litopys.org.ua.

4. Захар Беркут (Аудіокнига.UA) [Архівовано 13 грудня 2019 у Wayback Machine.]. Youtube, 2015

5. Іван Франко: Каталог книжкових видань. Уклад.: Б. Геляс, К. Костишина, А. Соловйова; Наук. редактор М. Гордій; Авт. передмови М. Гнатюк; Авт. вступ. ст. Б. Якимович; Редкол.: Б. Якимович та ін. Львів: Вид. центр ЛНУ ім. Івана Франка, 2006. 253 с. ISBN 966-613-459-4 (Серія "Каталоги книгозбірні". Чис. 2)

6. Czetyrba-Piszczako, Mirosława (2016). Twórczość literacka Iwana Franki w przekładach polskich. Acta Neophilologica, Issue 18/2 (2016), pp. 235-247 (пол.)

7. Dziennik Łódzki 1899. Biblioteka Cyfrowa - Regionalia Ziemi Lodzkiej (пол.)

8. Нестеренко, Петро. (2017). У вінок Каменяреві. Іван Франко у книжковій графіці [Архівовано 2 вересня 2019 у Wayback Machine.]. Слово і Час, (5), 128 стор.: с. 58-64

9. Ілюстратори творів Івана Франка [Архівовано 2 вересня 2019 у Wayback Machine.]. Часопис "Міст", 16 червня 2016

# data[].attributes.attachment_link.title
Захар Беркут (повість) - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
"Заха́р Бе́ркут" (повна назва "Захар Беркут. Образ громадського життя Карпатської Русі в XIII столітті") - історична повість письменника Івана Франка у жанрі історичного епосу про боротьбу у XIII столітті українського карпатського племені проти нашестя монголів. Повість написано за півтора місяця з 1 жовтня до 15 листопада 1882 року на конкурс, оголошений львівським часописом "Зоря".

# data[].attributes.headline
Презентація Ліні Костенко

# data[].attributes.subject
Презентація Ліні Костенко

# data[].attributes.body
Літературний паспорт ліричного твору

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліна Костенко

# data[].attributes.headline
Джамала "Неандертальці"

# data[].attributes.subject
Джамала "Неандертальці"

# data[].attributes.attachment_link.title
Jamala - Неандертальці

# data[].attributes.headline
Сайт Олександра Авраменка

# data[].attributes.subject
Сайт Олександра Авраменка

# data[].attributes.attachment_link.provider_display_name
авраменко.укр

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сайт олександра авраменка

# data[].attributes.attachment_link.title
Сайт Олександра Авраменка

# data[].attributes.attachment_link.description
Сайт Олександра Авраменка

# data[].attributes.headline
Експрес-уроки Олександра Авраменка

# data[].attributes.subject
Експрес-уроки Олександра Авраменка

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут післядипломної освіти | м. Київ | Інформаційно-методичний портал

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Експрес-уроки української мови Олександра Авраменка

Зустрічайте нові експрес-уроки української в новому сезоні "Сніданку з 1+1" - з понеділка по п'ятницю (щодня). З нами вивчати мову легко й цікаво! Приєднуйтеся!

Урок 215. Що означає вислів НА РУКУ КОВІНЬКА?
Урок 214. Що таке ГАЙ і ДІБРОВА?
Урок 213. Одягати чи надівати?
Урок 212. Уїхав до моря чи ПОїхав?
Урок 211. Бігборд чи білборд?
Урок 210. Один і той самий? Ні!
Урок 209. Вмикач чи вимикач?
Урок 208. Купляти чи купувати?
Урок 207. Ріка чи річка?
Урок 206. Наступним чином... Яка помилка в цій сполуці слів?
Урок 205. ФенОмен чи феномЕн?
Урок 204. Слово "дунай" можна писати з малої літери... Коли?
Урок 203. ОДНОФАМІЛЕЦЬ?
Урок 202. Ревіти білугою... У чому помилка?
Урок 201. МУШУ чи МАЮ працювати?
Урок 200. Сир чи творог? І що таке НАБІЛ?
Урок 199. КілОметр чи кіломЕтр?
Урок 198. Адрес чи адреса?
Урок 197. ЛікАрський чи лІкарський?
Урок 196. Цигарки курять чи палять?
Урок 195. Світлано, Ви щаслива (чи щасливі)?
Урок 194. Хто такий БРОВАР?
Урок 193. Префікс З- чи С-?
Урок 192. Історія вислову ГРОШІ НЕ ПАХНУТЬ
Урок 191. Прізвище, а потім ім'я чи навпаки?
Урок 190. Хто придумав слово ПРОМІНЬ?
Урок 189. ЗгОдний чи згІдний?
Урок 188. Що означає НАРАЗІ?
Урок 187. Хто такий ЦАП-ВІДБУВАЙЛО?
Урок 186. Хто такий БОНДАР?
Урок 185. НЕ переходьте дорогУ чи дорогИ?
Урок 184. Хто такий СТЕЛЬМАХ?
Урок 183. Сьоме лютЕ чи сьоме лютОГО? І як іще називають високосний рік?
Урок 182. Хакер чи гакер?
Урок 181. ЩО - ЯКИЙ - КОТРИЙ
Урок 180. Зал чи зала?
Урок 179. 5 гривень чи 5 гривнів?
Урок 178. Удача чи вдача?
Урок 177. Як правильно вимовляти ЗНО?
Урок 176. Поні, шимпанзе, кенгуру... - він, вона чи воно?
Урок 175. КатАлог чи каталОг?
Урок 174. Як пишеться (ПІВ)'ЯБЛУКА?
Урок 173. Півтора місяцІ чи місяцЯ?
Урок 172. Приводити чи приЗводити?
Урок 171. Не забуваймо колоритних українських слів!
Урок 170. Пододеяльник... Як сказати українською?
Урок 169. Чим цифра відрізняється від числа?
Урок 168. Навчаймося мови на помилках Олександра Авраменка!
Урок 167. Розтікатися мислю по древу... Що то за "мисль" така?
Урок 166. Пилососю чи пилосошу?
Урок 165. Квартира со всеми удобствами... Як сказати українською?
Урок 164. Заступник чи замісник?
Урок 163. Беушний, секонд хенд... Як сказати українською?
Урок 163. Спасибі чи дякую?
Урок 162. КомпостЕрувати, компостИрувати чи компостувАти?
Урок 161. Яйцо всмятку, глазунья... Як українською?
Урок 160. Зателефонуй батькУ чи батькОві?
Урок 159. Малюнок чи рисунок?
Урок 158. Бегущая строка... Як сказати українською?
Урок 157. Залиште мене в спокої... Як сказати правильно?
Урок 156. Турція чи Туреччина?
Урок 155. Яка помилка в приказці "На тобі, Боже, що мені негоже"?
Урок 154. Нежить - він чи вона?
Урок 153. Хто такий ШВЕЦЬ?
Урок 152. КвАртал чи квартАл?
Урок 151. Я знаходжуся в Чернігові чи перебуваю?
Урок 150. Поліцейський чи поліціянт?
Урок 149. 4 науковцЯ чи 4 науковці?
Урок 148. Р/революція Г/гідності, Є/євромайдан - з великої чи малої літери?
Урок 147. Да чи так?
Урок 146. Охоронець чи охоронник?
Урок 145. Усмішка Джоконди таємна чи таємнича?
Урок 144. Хто придумав слово МРІЯ?
Урок 143. Джоконда Усміхається чи ПОсміхається?
Урок 142. Що означає вислів "просто неба"?
Урок 141. Чи можна кимось ЯВЛЯТИСЯ?
Урок 140. Квиток проїзний чи проїзДний?
Урок 139. Білет чи квиток?
Урок 138. Свят/вечір - через дефіс чи разом?
Урок 137. Атошник чи атовець?
Урок 136. Пробка, затор чи корок на дорозі?
Урок 135. Шановний Ігоре чи Ігорю?
Урок 134. Що таке пантофлі й закаблуки?
Урок 133. Пішли в кіно чи ходімо в кіно?
Урок 132. Анна чи Ганна?
Урок 131. Як українською називається девичник і мальчишник?
Урок 130. Кіт і собака - домашні чи свійські тварини?
Урок 129. Голь на выдумки хитра - як сказати українською?
Урок 128. Вона балерина, а він - балерун?
Урок 127. ЛистОпад чи листопАд?
Урок 126. Чепурний - це красивий чи охайний?
Урок 125. Дніпро - він чи воно?
Урок 124. Жителі чи мешканці?
Урок 123. Лохина, журавлина, глід...
Урок 122. Паралімпіада чи параОлімпіада?
Урок 121. Зачекай кілька хвилин чи пару хвилин?
Урок 120. Пеняй на себя - як сказати українською?
Урок 119. Піца чи піцца?
Урок 118. Потерять дар речи - як сказати українською?
Урок 117. Що таке звитяга?
Урок 116. Хороший фільм чи гарний?
Урок 115. Насильно мил не будешь - як сказати українською?
Урок 114. Вулиця Івана ФранкО чи ФранкА?
Урок 113. Лавка чи крамниця?
Урок 112. З днем народження! - з великої чи з малої літери?
Урок 111. Чи може вулиця НОСИТИ ім'я?
Урок 110. У місті Харків чи в місті Харкові?
Урок 109. Їздять в авто чи в авті?
Урок 108. Сукня від кутюр чи от-кутюр?
Урок 107. Дніпровці чи дніпряни?
Урок 106. Що означає "у чорта на куличках"?
Урок 105. Хто крайній чи хто останній у черзі?
Урок 104. Холостяк чи парубок?
Урок 103. фаховИй чи фАховий?
Урок 102. Копія вірна чи згідно з оригіналом?
Урок 101. Звук і буква Ґ
Урок 100. З другого боку чи з іншого боку?
Урок 99. По четвергаМ чи по четвергаХ?
Урок 98. Чому не можна сміятися НАД друзями?
Урок 97. Свято відмічають чи відзначають?
Урок 96. Навчаємося мови чи мові?
Урок 95. З Парижу чи з Парижа?
Урок 94. Рівень високий чи великий?
Урок 93. Вірогідний, достовірний, імовірний - чи одне й те саме?
Урок 92. Вибирати чи обирати?
Урок 91. Українською, по-українськи чи по-українському?
Урок 90. Входить во вкус - як сказати українською?
Урок 89. Чи треба ставити крапку після заголовка?
Урок 88. Чи українське слово ЖДАТИ?
Урок 87. Чи є в Україні "губернатори"?
Урок 86. Мати чи матір - як правильно сказати?
Урок 85. Паска, Пасха чи Великдень?
Урок 84. Сто грам чи сто грамів?
Урок 83. ІгорЕвич чи ІгорОвич?
Урок 82. Продавчиня чи продавщиця?
Урок 81. Не бачимо ОДИН одного чи ОДНЕ одного?
Урок 80. Поверхневі знання чи поверхові?
Урок 79. Взгрустнулось - як сказати українською?
Урок 78. Горяща путівка - як правильно сказати?
Урок 77. Нехай буде гречка, аби не суперечка
Урок 76. Бути правим чи мати рацію?
Урок 75. Жилий чи житловий будинок?
Урок 74. ЇХ речі чи ЇХНІ речі?
Урок 73. ВишИваний чи вишивАний?
Урок 72. Щиро Ваш ... Віталій Кличко (кома чи тире?)
Урок 71. Процент чи відсоток?
Урок 70. Ціни дешеві чи низькі?
Урок 69. Не у двОХ тисяч третьому році!
Урок 68. У степу і хрущ - м'ясо!
Урок 67. Слова сКУРпульозний у нашій мові немає!
Урок 66. Брюки чи штани?
Урок 65. Плітки поширюють чи розповсюджують?
Урок 64. 5 копІйок чи 5 копійОк?
Урок 63. Встречают по одежке... - як сказати українською?
Урок 62. Піцерія, начинка, піала - як правильно наголошувати ці слова?
Урок 61. Брезгливый, курносый, мнительный, коренастый - як сказати українською?
Урок 60. Стати в нагоді чи стати в пригоді?
Урок 59. БутИк чи бутІк?
Урок 58. З якого віку треба звертатися на ви до незнайомців?
Урок 57. ТоргОвельний чи торгІвельний центр?
Урок 56. Завдяки чи дякуючи старанню?
Урок 55. Типовий суржик у виконанні письменниці...
Урок 54. Коли ми любимо, а коли кохаємо?
Урок 53. Ходять у пальтО чи в пальтІ?
Урок 52. Будь ласка чи прОшу - який варіант правильний?
Урок 51. Востребованный, косноязычный, томный - які ж українські відповідники?
Урок 50. Чому не варто "поступати" до вузу?
Урок 49. Питання чи ЗАпитання?
Урок 48. Сходи ЗА хлібом чи ПО хліб?
Урок 47. Не лягайте "біля" 11-ої ночі спати!
Урок 46. Ви добре виглядаєте - чи правильно так сказати?
Урок 45. Як звернутися до незнайомої людини?
Урок 44. Грати можна у футбол, а ґрати чіпляють на вікна!
Урок 43. ХоБі чи хоББі?
Урок 42. Піти ЗА хлібом чи ПО хліб?
Урок 41. День відкритих дверей чи відчинених?
Урок 40. ВипАдок чи вИпадок, зрУчний чи зручнИй?
Урок 39. Чим відрізняються слова "ложа, ложе, лоджія"?
Урок 38. Три фахівця чи три фахівці?
Урок 37. Змерзнути й замерзнути - одне й те саме?
Урок 36. Чим відрізняються рукавиці від рукавичок?
Урок 35. У Фейсбуку чи у Фейсбуці?
Урок 34. Забудьте слова "оточуючий" і "природнІЙ"!
Урок 33. Ніколи нікому не "задавайте" питань!
Урок 32. "Лєснічна площадка" й "замочна скважина" - суржик, а як правильно сказати?
Урок 31. Приймати участь чи брати?
Урок 30. Як правильно - у 2016 році чи 2016 року?
Урок 29. Чи можна вітати з "наступаючим" святом?
Урок 28. "ЛімузІн" О.Пономарьова, або Ще раз про "правило дев'ятки"
Урок 27. Чим литка відрізняється від гомілки?
Урок 26. Що ж насправді означає слово "відтак"?
Урок 25. Звертаючись, я кАжу Олег чи кажУ Олегу?
Урок 24. Що таке "вилиці", "скроні" й "повіки"?
Урок 23. Чому не треба святкувати саме "п'ятидесятиліття"?
Урок 22. Чому не варто "обезжирювати" молоко?
Урок 21. Кидатися в очі може тільки люте кошеня
Урок 20. Голосують чи галасують у Верховній Раді?
Урок 19. Цілуйте тата в коліщата! Що означає ця приказка?
Урок 18. Картини пишуть маслом чи олією?
Урок 17. Ніколи не треба "вибачатися"!
Урок 16. ГривнА чи гривнЯ?
Урок 15. Повістка дня чи порядок денний?
Урок 14. Посадка на поїзд (чи потяг?) продовжується чи триває?
Урок 13. Чому відповідь не може бути "вірною", а дітей не можна "наказувати"?
Урок 12. Одержувати чи отримувати?
Урок 11. Відмінити урок чи скасувати?
Урок 10. Не розкидайтеся грішми чи грошима?
Урок 9. Коли рахуємо, коли гадаємо і коли ворожимо
Урок 8. Тільки не дивіться в нижню частину екранУ
Урок 7. Уживаємо ліки після їди чи після їжї?
Урок 6. На виплат і на протязі
Урок 5. Чи правильно ви називаєте час?
Урок 4. Заставляти й примушувати
Урок 3. Відкривати й закривати
Урок 2. В Україні чи на Україні?
Урок 1. Префікс най-.

# data[].attributes.attachment_link.title
Експрес-уроки української мови Олександра Авраменка | Інститут післядипломної освіти | м. Київ

# data[].attributes.attachment_link.description
Зустрічайте нові експрес-уроки української в новому сезоні "Сніданку з 1+1" - з понеділка по п'ятницю (щодня). З нами вивчати мову легко й цікаво! Приєднуйтеся! Урок 215. Що означає вислів НА РУКУ КОВІНЬКА? Урок 214. Що таке ГАЙ і ДІБРОВА? Урок 213. Одягати чи надівати? Урок 212. Уїхав до моря чи ПОїхав?

# data[].attributes.headline
Офіційний сайт української мови

# data[].attributes.subject
Офіційний сайт української мови

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Шкільні підручники з Української мови

Офіційний сайт української мови створений для школярів, студентів, вчителів та викладачів, а також для тих, хто тільки-но розпочинає вивчення української мови. Тут ви неодмінно зможете знайти всі правила української мови. Окрім цього, ми зібрали для вас багато корисного та цікавого матеріалу, який дозволить розширити та поглибити ваші знання. Підчас підготовки до іспитів, контрольних робіт чи диктантів Офіційний сайт української мови стане для вас незамінним помічником, а також стане у нагоді для написання курсових та дипломних робіт. Зазначимо, що на цьому сайті розміщено чинний правопис з усіма правилами української мови, що є актуальними станом на 2016 рік, а також так званий класичний правопис, або, як ще його називають, харківський (скрипниківський. Шановні друзі! Українська мова є однією з найкрасивіших та наймелодійніших мов світу, вивчати яку легко та приємно. А для усіх українців рідна мова - це не тільки засіб спілкування, але й можливість передавати прийдешнім поколінням національну свідомість, історичний досвід, культуру і традиції величної української нації. Ми впевнені, що Офіційний сайт української мови обов'язково стане вашим надійним помічником! Тож із задоволенням користуйтеся ним та радьте робити це вашим рідним, близьким, друзям та знайомим!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська мова

# data[].attributes.attachment_link.title
Офіційний сайт Української мови

# data[].attributes.attachment_link.description
сайт для вивчення української мови. Правила української мови і відповіді на усі питання про використання правил можна знайти тут. Українська мова для школярів, студентів, та початківців

# data[].attributes.headline
Освітній портал "Академія"

# data[].attributes.subject
Освітній портал "Академія"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
підготовка до зно - освітній портал "академія": українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.title
Підготовка до ЗНО - Освітній портал "Академія": Українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дмитро Заєць

# data[].attributes.attachment_link.title
200baliv - Блог про ЗНО з української

# data[].attributes.attachment_link.description
Блог про ЗНО з української

# data[].attributes.headline
Мова - ДНК нації

# data[].attributes.subject
Мова - ДНК нації

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Мова - ДНК нації

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Мова – ДНК нації

# data[].attributes.attachment_link.title
Вправи для вивчення української мови з Лепетуном

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
03 лютого стартує реєстрація для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні. Триватиме вона до 24 березня. Тож іще є час подумати , все зважити і остаточно визначитися із переліком предметів, які плануєте складати.

Абітурієнти матимуть можливість скласти тестування щонайбільше з чотирьох навчальних предметів. Загалом ЗНО проводиться з 11 навчальних предметів.

Отже, реєструємося

Випускники шкіл, студенти професійно-технічних закладів і коледжів реєструються на проходження ЗНО у своєму закладі освіти.

Скориставшись сервісом "Зареєструватися", розміщеним на веб-сайті Українського центру, ви здійснюєте наступні кроки:
- потрібно створити реєстраційну картку,
- підготувати дві фотокартки розміром 3×4, що відповідають досягнутому віку,
- зробити копію паспорта (сторінки з фотокарткою, прізвищем, ім'ям та по батькові).
УВАГА! У паспортах нового зразка (ID-картка) немає серії документа. Під час заповнення реєстраційної форми поле "серія" залишайте порожнім.
- сформувати комплект реєстраційних документів та подати його особі, відповідальній за реєстрацію в закладі освіти, в якому навчається учень/студент.

Щодо випускників минулих років, то вони зможуть зареєструватися самостійно і надіслати комплект реєстраційних документів до відповідного регіонального центру.

Потенційні учасники тестування, які вже передали свої реєстраційні документи до регіонального центру зможуть самостійно перевіряти стан опрацювання документів. Для цього необхідно ввести номер реєстраційної картки в поле спеціального сервісу "Стан опрацювання документів".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Кунашенко

# data[].attributes.attachment_link.description
03 лютого стартує реєстрація для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні. Триватиме вона до 24 березня. Тож іще є час подумати , все зважити і остаточно визначитися із переліком предметів, які плануєте складати. Абітурієнти матимуть можливість скласти тестування щонайбільше з чотирьох навчальних предметів. Загалом ЗНО проводиться з 11 навчальних предметів.

# data[].attributes.headline
Українська мова та література. Підготовка до ЗНО.

# data[].attributes.subject
Українська мова та література. Підготовка до ЗНО.

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова та література - підготовка до ЗНО...

# data[].attributes.attachment_link.description
Аудіоверсії творів, які входять до програми ЗНО будуть корисними для майбутніх учасників тестування, які хочуть прочитати всі твори, але не встигають. Зібрані тут твори можна прослухати дорогою до школи, на додаткові заняття чи перед сном, коли очі вже втомилися читати. Зручно і корисно! 1.