# data[].attributes.body
Ebaloomulik, kummaline ja liialdav.

# data[].attributes.body
Barokkajastut iseloomustab eriliselt priiskav õukonnaelu.

# data[].attributes.body
Tunnetest ja mõtetest lähtudes.

# data[].attributes.body
geomeetria, konflikt loodusega

# data[].attributes.body
Baroki ideaaliks olid inimese loodud objektid, mis eristusid loodusest ja mõjusid võimalikelt kunstlikena:
üliformaalne õukondlik kõnetamisstiil,
parukad,
ülepakutud tseremoniaalsus,
kastraadid.

# data[].attributes.body
Barokset maailma on võrreldud teatriga täis näitlejaid ja muusikat.

# data[].attributes.body
Laemaalidel kujutatakse arhitektuurilisi detaile.
Seetõttu on väga raske aru saada, kus on tõelisus ja kus on maalitud detail.

# data[].attributes.body
Losside kaunistamisel eelistati mütoloogilise sisuga teoseid.

# data[].attributes.body
Itaalia maalikunstnikud eelistasid sooje ja küpseid toone.

# data[].attributes.body
Maalikunstis valitsesid tumedamad toonid, kujutades ümarust ja keerukust.

# data[].attributes.body
Õppisid loodust ja muid elemente maailmast.

# data[].attributes.body
tegi freskosi
oli tuntuim laemaalide kunstnik, kes maalis neid nagu oleks osad osad päris, aga tegelikult olid maalitud

# data[].attributes.body
Naturalismi  kasutusele võtnud kuulus maalikunstnik

# data[].attributes.body
Maalitavatel on juhuslik poos

# data[].attributes.body
mütoloogilised tegelased
piibli tegelased

# data[].attributes.body
oli esimene ja parim itaalia meister, kelle loomingus oli peategelaseks lihtrahvas,

# data[].attributes.body
Kuulsaks ei teinud kunstnikku mitte niivõrd pühakute deheroiseerimine, vaid äärmuslik realism, millega ta käsitles nii inimesi (vanadust, soonilisi käsivarsi, musti jalgu, katkisi riideid) kui ka materiaalseid esemeid.

# data[].attributes.body
"Amor võitjana"

"Haudapanek"

"Maarja surm"

"Matteuse kutsumus"

"Püha Matteuse martüürium"

"Söömaaeg Emmauses"

"Uskmatu Toomas"

"Peetruse ristilöömine“

"Lautomängija"

"Hea ennustus"

# data[].attributes.body
Arministratiivhooned olid asutused kus riigi võomul olevad inimesed elasid või töötasid, nagu nt raekojad.

# data[].attributes.body
Rootsiaegne barokk 17. sajandi keskpaik - 1710. aasta

Veneaegne barokk 1710. aasta - 18. sajandi II pool

# data[].attributes.headline
Eesti arhitektuuris oli barokk levinud alates ca 1640.–1650. 

# data[].attributes.subject
Eesti arhitektuuris oli barokk levinud alates ca 1640.–1650. 

# data[].attributes.body
17. sajandi baroki eeskujuks oli Eestis küllaltki lihtsakoeline Madalmaade barokk, mis levis siiamaile Rootsi vahendusel.

# data[].attributes.body
Eesti barokkstiilile on iseloomulikud liigendatud seina- ja katusepinnad, nt eenduvad fasaaadi kesk- ja külgosad, murdkelpkatused jms.

# data[].attributes.body
Barokiajal olid levinud väikeste ruutudega aknad (suuri klaase ei osatud veel valada), puithoonetel püstine laudvooder, kõrged ja järsud katused.

# data[].attributes.body
Sageli olid katused kujundatud poolkelpkatusena, et anda lakatubadele ja/või pööningule valgust. Hoone interjöörides domineerisid tumedad toonid ning maalitud seinad ja talalaed.

# data[].attributes.body
Väga palju barokkstiilis hooneid olid planeeringult keskse mantelkorstnaga vanabalti häärberid,
kuid alates 17. sajandist levisid palju ka kahekorruselised paleelaadsed hooned;
neist varaseim säilinud on 1660ndatel aastatel ehitatud Maardu mõisahoone.

# data[].attributes.body
19. sajandi teisel poolel valitsenud historitsismiajastul kasutati Eestis tihti baroki jäljendamist – seda nimetatakse neo- ehk pseudobarokiks.

# data[].attributes.body
Barokiajal valmistati skulptuure nii kivist kui ka puust. Barokiaeg oli Eestis värvilise puuskulptuuri õitseaeg. On teada, et Tallinnas töötas suur hulk meistreid. Paljud kirikud said uue sisustuse, valmisid altarid, kantslid, pingid, vapid jne.

# data[].attributes.body
(sündis Königsbergis, suri 1710 Tallinnas). Ta saabus 1672. aastal Königsbergist Tallinna, abiellus siin teise kuulsa meistri Elert Thiele lesega ja sai Thiele töökoja endale. Koos abilistega lõi Ackermann väga palju teoseid, peamiselt altareid ja kantsleid.
Tema tööd on näiteks Tallinna toomkiriku altar ja kantsel, endise Rootsi Mihkli kiriku ristimiskamber, altarid Simuna ja Vigala kirikus, kantslid Juuru ja Karuse kirikus jpt.

# data[].attributes.headline
Ivan Zarudnõi(autor) Tallinna Issanda Muutmise kiriku Ikonataas

# data[].attributes.subject
Ivan Zarudnõi(autor) Tallinna Issanda Muutmise kiriku Ikonataas