# data[].attributes.headline
Gruppe 2: Piaget, Vygotsky og situeret læring.

# data[].attributes.subject
Gruppe 2: Piaget, Vygotsky og situeret læring.

# data[].attributes.body
1) Assimilation vil sige, at man tilpasser sin nye viden/erfaringer så de passer ind i ens allerede eksisterende kognitive skema. Altså udvider assimilation de kognitive skemaer.

2) Akkomodation vil sige, at man udskifter sin gamle viden/erfaring med ny. Altså udskifter akkomodation de kognitive skemaer. (Aha-oplevelse). I den akkomodative proces skal vi ud af vores kognitive skemaer for at forstå – det kan godt virke frustrerende.

3) Vygotsky

Vygotsky fokuserede på sprogets betydning for intelligensudviklingen. Hvis ikke man har et sprog, har man ingen intelligens.

4) Piaget
Schweizisk psykolog, der er kendt for sine studier af tankeprocessen hos børn. Hans resultater har haft stor indflydelse på vor tids undervisningsmetoder.

5) Det aktuelle niveau beskrives som den mentale viden et barn har tilegnet og etableret sig gennem tidligere udviklingszoner (uafhængig problemløsning).

6) Det potentielle niveau er alt den viden som barnet har mulighed for at tilegne sig, men med hjælp fra omgivelserne (voksne/kammerater).

7) Den nærmeste udviklingszone er zonen mellem hvad barnet udfører på egen hånd, og hvad barnet magter under vejledning af en mere kompetent anden (lærer)

8) Stilladseringer: Læringsprocesser. Handler om at man stiller høje krav til eleverne, samtidig med at man støtter dem efter deres behov.

9) Legitim perifer læring

Legitim perifer deltagelse vedrører den proces hvorigennem nytilkomne bliver en del af praksisfællesskabet. Det perifere viser, at der er mange forskellige måder at være deltager på.

10) Metakognition

At være bevidst over egen tænkemåde. Menneskers bevidste viden om hvordan deres egne tankeprocesser fungerer, hvilke stærke og svage sider har de osv.

# data[].attributes.headline
Gruppe 3: Selvobjekt, anerkendelse og Stern

# data[].attributes.subject
Gruppe 3: Selvobjekt, anerkendelse og Stern

# data[].attributes.body
1. Selvobjekt:

Vi er hinandens psykologiske næring og ilt. Sin måde at være på og forholde sig på.

2. Selvudvikling:

Ens udvikling af en selv.

3. Vitaliseringsmodellen:

Model, der viser hvordan man kan ilte de forskellige behov.

4. Selv’et:

Menneskets helhed. Dette er både det bevidste og det ubevidste af psyken. Individ.

5. Selvtillid:

Evnen til at tro på sig selv.

6. Anerkendelse:

Behov, som har stor betydning for menneskets opfattelse af sit eget værd.

7. Det kompetente barn:

Forestillingen om at barnet er født kompetent. Det er født socialt.

8. Jan Tønnesvang:

Manden bag vitaliseringsmodellen

9. Stern:

Udvikling af sociale relationer. Vi er født med et potentiale for at danne relationer. Vi fødes med spejlneuroner.

10. Ros:

Positiv bemærkning eller omtale

# data[].attributes.headline
Gruppe 5: Konflikt, mobning og klasseledelse

# data[].attributes.subject
Gruppe 5: Konflikt, mobning og klasseledelse

# data[].attributes.body
1. Social eksklusionsangst = Angsten for at blive ekskluderet/at være udenfor

2. Tænketeknologier = Tænketeknologier er systemer, rammer og retninger for, hvad vi tænker, og hvad vi ved.

3. Sociale ordener = Børn er optagede af hvor de hører til og ikke vil hører til, det sociale landskab i en gruppe

4. Moralske ordener = Nogle normer, hvad der er normalt og ikke normalt, hvad der er sejt og ikke sejt mv.

5. Positioneringstrekant = en måde at se på hvordan vi med det vi siger konstruerer moralske ordener og hvordan vi placere os selv og hinanden.

6. Mobning = udelukkelse fra fællesskabet, gentagne drillerier i forskellige grader, former og størrelser

7. No quick fixes = der findes ingen simple løsninger på komplekse problemer

8. Professionel tøven = at gøre sig grundige overvejelser over problemet evt. ved hjælp af andre kollegaer, for at få det mest optimale løsning/håndtering af et problem/konflikt

9. Klasseledelse = at lede og strukturere fællesskabende didaktikker

10. EXbus = projekt som beskæftiger sig, og forsker i mobning

# data[].attributes.headline
Gruppe 1: Refleksion, observation, psykologiske tilgange

# data[].attributes.subject
Gruppe 1: Refleksion, observation, psykologiske tilgange

# data[].attributes.body
1. ordensobservation: Dette er en observation af en pædagogisk situation, hvor man ikke selv er deltagende. Her er observationen den primære opgave.

2. ordensobservation: Dette er en observation af en pædagogisk situation, hvor læreren/den studerende/en selv selv indgår i denne praksis.

Psykoanalysen

Grundlagt af Freud i slut 1800'tallet

Studerer menneskets psyke

Menneskets adfærd er styret af ubevidste processer og indre drifter

Freuds personlighedsmodel

Jeg (orienteret mod yderverdenen), overjeg (samvittighed, normer og idealer) og det (impulsiv og driftstyret)

Forsvarsmekanismer for at skabe harmoni mellem overjegets normer og detets drifter

Projicering: man tilskriver andre nogle sider eller følelser hos sig selv, som man ikke kan leve med

Fortrængning

Regression: man vender tilbage til tidligere adfærdsmønstre

Kan sammenlignes med et isbjerg: den bevidste del er toppen af isbjerget, og under vandoverfladen ligger alt det ubevidste

Interaktionistisk psykolog

Fokus på kommunikationen mellem mennesker

Den væsentligste drift i mennesket er at være en social skabning

Selvet udvikles gennem social interaktion

Mennesket har lige så mange selver, som det har interaktioner

Behaviorisme

Studerer menneskets adfærd

Opfatter adfærd som noget indlært bestemt af ydre stimuli

B.F. Skinner

Operant betingning: indlæring via straf og belønning

Positiv forstærkning = sker der en indlæring af adfærden

Negativ forstærkning = adfærden "slukkes"

Ivan Pavlov

Klassisk betingning: indlæring, hvor man lærer, at én stimulus følger efter en anden

Eksempel: hvis et barn altid hører Disneys kendingsmelodi forud for Disney-sjov, bliver melodien associeret med programmet.

Ubetinget reaktion: medfødt reaktion, hundene savler, når de ser mad

Betinget reaktion: indlært reaktion, hundene savler, når de ser deres madskål (som de har lært at forbinde med mad)

Hilbert Meyer
”Refleksiv distance til egne erfaringer er forudsætning for enhver udvikling af undervisningen”
Refleksiv distance kan beskrives som evnen til at stoppe op i en undervisningssituation, og tage en form for distance for hvad end du har gang i, for at kort reflektere over hvad der sker i den givende situation.

# data[].attributes.headline
GRUPPE 4. Den narrative tilgang  & kommunikation 

# data[].attributes.subject
GRUPPE 4. Den narrative tilgang  & kommunikation 

# data[].attributes.body
1. Narrative: Er ikke en teori for sig, men er en kobling af forskellige teoretikere som man lægger sammen → meget fokus på metode

2. Tynde fortællinger er bygget op omkring forholdsvis få episoder og erfaringer. Efterlader få muligheder og mange begrænsninger → ”Tynde” fortællinger er ofte lavet af andre og præget af fejl og mangler. Disse kan dominere og skygge for andre måder at forstå hændelserne på.

Ofte nederlagshistorie f.eks. "jeg har altid været dum til.. "jeg har svært ved at koncentrere mig"(dominerende fortællinger)

3. Tykke fortællinger er nuancerede, gennemarbejdede og skaber handlemuligheder → Det handler om at give mulighed for at skabe  ”tykke” fortællinger eller fortykne små spæde fortællinger med en håbefuld fremtid i. Fortællingen(erne) skal fortælles i samarbejde med den (enkelte), det handler om.

4. Poststrukturalisme: Gør op med ideen om at der findes dybere og bagvedliggende almene sandheder. DER FINDES INGEN SANDHED.

5. Eksternalisering → Det handler om at skabe afstand mellem personen og ”problemet” eller det der har ”ramt” eller taget ”fat” i personen – et eksternaliserende sprog. Michael White: ”Det er ikke personen, der er problemet, men problemet der er problemet”.

6. Aktiv lytning - ikke vurdere det sagte

- At lytte efter det, der passer med, hvad man allerede ved.

- At lytte efter meningen (for intervieweren selv)?

- At lytte for at bedømme hvad der er rigtigt og forkert.

- At lytte efter ideer, man er enig i.

- At lytte efter fejl og mangler.

- At lytte efter det, man mener, man kan gøre noget ved.

7. Gregory Bateson (systemteoretisk) Dobbelte beskrivelses figur

”Det er aldrig nok med kun èn beskrivelse. Der kan og skal altid fortælles en anden historie end den dominerende historie. En enkelt historie giver ingen dybde, intet perspektiv i beretningen og i beskrivelsen”.

8. Jerome Bruner:

Fokus på meningsbegrebet, mening er altid formuleret i narrativer og beretninger.

Vi er aktivt medskabende af de historier, vi fortæller og er dermed aktivt medskabende af os selv gennem vores praksis og gennem vores fortællinger om os selv, om andre og om praksis

9. “Optag” -> (Olga dysthes)

En teknik i samtaler, som handler om at inkorporere elevens svar i næste spørgsmål.

10. Autentiske spørgsmål

Man (læreren) kender og forventer ikke noget svar fra eleven, og derfor findes der hverken rigtig eller forkert. Læringen er en aktiv proces.