# data[].attributes.body
Valgat esmalt mainiti 1266. aastal Walk nime all Liivi ordu dokumentides seoses maapäevade korraldamisega. 1584. aastal 11 Juuni andis Poola kuningas Stefan Bathory Valgale asutamiskirja aj Riia õiguse ,mida peetakse Valga sünnipäevaks.
1903. aastal sai Valgast tuntud raudtee

# data[].attributes.body
Valga asub Lõuna Eestis Läti Eesti piiril. Valga on kõige Lõuna poolsem linn ning ta jagab linna koos Lätiga (Valka). Linna läbib ka Pedja jõgi. Valga linnapea on Kalev Härk.

# data[].attributes.body
Valga lipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust – kahest võrdsest rohelisest (ülemine ja alumine) ning ühest valgest (keskmine). Valge laid moodustab poole rohelisest laiust, mis on 1/5 lipu laiust. Roheline vastab värvilt vapi rohelisele.

Rohelisel kilbil vasakus servas asuvast hõbedasest pilvest väljaulatuv mustas kullaga ääristatud soomusrüüs parem käsi, mis hoiab ülestõstetud kõverat hõbedast mõõka.

# data[].attributes.body
Valga rahvastiku arv aastal 2000 oli 14 465 ning aastal 2016 oli 12 542. Valga rahvastiku tihedus on 745,7 in/km².

# data[].attributes.body
Esimese vabariigi ajal oli Valga väiksem linn kui teised. Kuid Valga kasvas oma raudtee ühenduse tõttu.
Nõukogude ajal Valga oli rohkem tõusnud rohkemgi seoses raudtee ühendusega ning kui ka väilstöö jõududega kuid Valka oli väiksem kui Valga.
Kaasaegne Valga on jaotatud Läti ja Eesti vahel ära. Eesti poolene Valga on suurenenud

# data[].attributes.body
Kirik valmis ja pühitseti 3. aastal tähistati kiriku juubelit – 200. sünnipäeva.

# data[].attributes.body
Valga raekoda on üks silmapaistvamaid näiteid vana Eesti arhitektuurist. Raekoja fuajees on mälestustahvel Johannes Martinsonile, kes oli üks esimesi Eesti linnapeasid.