# data[].attributes.body
Dobrý den, co je Kevin? Kelvin je jednotkou termodynamické teploty a také vhodnou  jednotkou teplotního rozdílu, stejně velkou, jako je stupeň Celsia – na rozdíl od něj se užívá i v jednotkách odvozených, jako W/(m·K). Může mít též předpou, jako mili v jednotce mK.

# data[].attributes.body
Je to hezká?

# data[].attributes.headline
Nyní pojďme mluvit o Kelvinově terminologii

# data[].attributes.subject
Nyní pojďme mluvit o Kelvinově terminologii

# data[].attributes.body
soustavy SI. Dlouhou dobu byl definován dvěma hodnotami:

0 K je teplota absolutní nuly, tedy naprosto nejnižší teplota, která je fyzikálně definována,

273,16 K je teplota trojného bodu vody (teplota 0,01 °C, tlak 613 Pa)

-V rámci změny definic základních fyzikálních jednotek byla přijata 20. května 2019 i nová definice kelvinu (fixací Boltzmannovy konstanty {\displaystyle k_{\mathrm {B} }} a převodem teploty na energii: {\displaystyle k_{\mathrm {B} }T=E}).

-Rozdíl teplot jeden stupeň v Celsiově i Kelvinově stupnici je stejný, 1 K ≅ 1 °C. Stupnice však mají různé počátky: 0 °C odpovídá 273,15 K.
-Kelvinovu stupnici měření teplot navrhl skotský matematik a fyzik William Thomson, který byl za své výrazné vědecké úspěchy povýšen do šlechtického stavu pod jménem lord Kelvin. ANO?

# data[].attributes.headline
Nyní pojďme mluvit o "Přepočet na jiné stupnice":

# data[].attributes.subject
Nyní pojďme mluvit o "Přepočet na jiné stupnice":

# data[].attributes.body
První věc je: "Celsiovo stupnice".
Stupnice pro Celsiův stupeň má stejný rozdíl teplot 1 °C = 1 K, ale posunutý počátek: 0 °C odpovídá 273,15 K, takže

{\displaystyle K/\mathrm {K} =C/^{\circ }\mathrm {C} +273{,}15\,} ,

{\displaystyle C/\mathrm {^{\circ }C} =K/\mathrm {K} -273{,}15\,} ,

kde C je teplota ve stupních Celsia, K je teplota v kelvinech.

Z toho vyplývá pro hodnoty teploty:

0 K = −273,15 °C

0 °C = +273,15 K

100 °C = +373,15 K

Druhý věci je: "Rankinova stupnice".
Stupnice pro Rankinův stupeň  je Fahrenheitova stupnice posunutá tak, aby vycházela z absolutní nuly. Stupeň Rankina je stejně velký jako stupeň Fahrenheita, takže 1 °R = 1 °F a platí

{\displaystyle R/^{\circ }\mathrm {R} ={\frac {9}{5}}K/\mathrm {K} \,} ,

kde R je teplota ve stupních Rankina, K je teplota v kelvinech

Z toho vyplývá pro hodnoty teploty:

0 K = 0 °R

273,15 K = 491,67 °R ( = 0 °C)

373,15 K = 671,67 °R ( = 100 °C)

Třetí věci je: " Fahrenheitova stupnice".
Stupnice pro Fahrenheitův stupeň  má rozdíl teplot stejný jako Rankinova, 1 °F = 1 °R, ale posunutý začátek: 32 °F odpovídá 273,15 K, takže

{\displaystyle [^{\circ }\mathrm {F} ]=[\mathrm {K} ]\times {\frac {9}{5}}-459,67}

kde °F je teplota ve stupních Fahrenheita, K je teplota v kelvinech

Z toho vyplývá pro hodnoty teploty:

0 K = −459,67 °F

255,37 K = 0 °F

273,15 K = 32 °F ( = 0 °C)

373,15 K = 212 °F ( = 100 °C)

Nyní je poslední věc také čtvrtá ve Přepočet na jiné stupnice: "Réaumurova stupnice".
Stupnice pro Réaumurův stupeň má stejný počátek jako Celsiova, ale jiný rozdíl teplot: 100 °C = 80 °Re, takže

{\displaystyle Re/^{\circ }\mathrm {Re} =0{,}8\ K/\mathrm {K} -218{,}52\,} ,

kde Re je teplota ve stupních Réaumura, K je teplota v kelvinech.

Z toho vyplývá pro hodnoty teploty:

0 K = −218,52 °Re

273,15 K = 0 °Re ( = 0 °C)

373,15 K = 80 °Re ( = 100 °C). A........

# data[].attributes.body
Pokud mluvíme o fyzice obecně a zejména o kelvinském teploměru, ale ne o teplotě a energii, je to příliš zbytečné. Věnujte prosím chvíli přečtení této sekce: "
Molekulová a statistická fyzika dokazují, že střední kinetická energie E k částic tvořících soustavu má v klasické aproximaci (ekvipartiční teorém) vlastnost teploty, tj. aby dvě soustavy 1, 2 byly navzájem v rovnováze, musejí mít částice, které je tvoří, stejné střední kinetické energie: E k1 = E k2. To umožňuje měřit teplotu pomocí energie:

{\displaystyle E=kT} ,

kde konstantou k úměrnosti je Boltzmannova konstanta. V soustavě SI (v jednotkách J pro energii a K pro teplotu) má nyní hodnotu přesně (definitoricky)

{\displaystyle k=1{,}380\,649\times 10^{-23}\mathrm {J/K} }

V jaderné fyzice se energie často měří elektronvolty, eV; k přepočtu se použije táž rovnice E = k T, jen Boltzmannova konstanta bude vyjádřena v eV/K. Platí tyto ekvivalence (zaokrouhleno):

{\displaystyle 1\;\mathrm {K} \ {\hat {=}}\ 8{,}617\cdot 10^{-5}\;\mathrm {eV} }

{\displaystyle 1\;\mathrm {eV} \ {\hat {=}}\ 1{,}160\cdot 10^{4}\;\mathrm {K} }

{\displaystyle 1\;\mathrm {K} \ {\hat {=}}\ 1{,}381\cdot 10^{-23}\;\mathrm {J} }

{\displaystyle 1\;\mathrm {J} \ {\hat {=}}\ 7{,}243\cdot 10^{22}\;\mathrm {K} }".,Děkuji za přečtení.

# data[].attributes.body
Pro snazší pochopení můžete také sledovat následující video. Prosím poslouchej:)))

# data[].attributes.attachment_link.title
Celsiova a Kelvinova stupnice | 2/6 Termika | Fyzika | Onlineschool.cz

# data[].attributes.body
Pokud mluvíme o teplotních stupnicích Kelvina, musíme mluvit o jeho tvůrci: “Ano, a to je pan Lord Kelvin. Je velmi hezký, že? Hahaaha 😂😂

# data[].attributes.body
Tento hezký pán má skutečné jméno: "William Thomson". Pán lnarodil se 26. června 1824 Belfast – 17. Prosince 1907 Netherhall u Largsu (Skotsko), známý spíše pod svým šlechtickým jménem lord Kelvin of Largs, byl skotsko-irský vědec a jeden z nejvýznačnějších fyziků.

V patnácti letech už psal pojednání o vedení tepla. Později studoval v Cambridgi a pak pracoval v Paříži u H. V. Regnaulta, kde se věnoval kalorimetrii. Po návratu byl jmenován profesorem fyziky, kterým byl celkem 53 let (1846-1899). Během svého života sestrojil řadu vynálezů, např. kvadrantový elektroměr, přístroje pro měření elektřiny v atmosféře nebo nový typ buzoly. Je po něm pojmenována jednotka teploty Kelvin a takzvaný Joulův-Thomsonův efekt.

Osobně se také podílel na kladení transatlantických kabelů. Za to byl povýšen do šlechtického stavu a materiálně zajištěn.

# data[].attributes.body
Thomson ve spolupráci s Jamesem Prescottem Joulem objevil Joulův-Thomsonův efekt. Ve 28 letech se oženil s Margaret Crumovou, dcerou vedoucího tiskařské firmy Waltera Cruma. V roce 1854 Thomson společně se svým bratrem Jamesem a Williamem Rankinem patentovali zdokonalení telegrafické komunikace. Byl to první z mnoha Thomsonových patentů.

# data[].attributes.body
24. prosince 1818 Salford u Manchesteru – 11. října 1889 byl anglický fyzik.

# data[].attributes.body
Děkuji vám všem, že jste si vzali svůj drahocenný čas na přečtení mého článku. autor Nguyen Truong Vu-Kevin.