# data[].attributes.body
Menneske - Natur:  Det er mennesket der er i centrum. "Udsatte mennesker skal reddes". Det er ikke rotterne der skal reddes, for de skal nok overleve. Klar opdeling af menneske og natur. Alle vores handlinger bliver en del af naturen, fordi det er en del af det offentlige. Vi er på en måde en del af naturen, men vi skaber stadig en klasseforskel mellem mennesker og natur i det at det ikke bliver påskønnet, men nok mere trådt på.

Afmagt -Magt: Tydelig afmagt "jorden skal nok gå under". Det kan ikke stoppes så vi kan lige så godt bukke under. Alle dem der prøver på  at være klimabevidste handler ikke, de taler bare.

Lokalt - globalt: Meget af begge dele. Han fokuserer meget på sig selv, men det handler om hele verden. Det har en global indvirkning, men det sker lokalt.

Klassisk sprog - eksperimenterende sprog: Der bliver ikke opfundet et nyt sprog. Det er ikke problemet. Problemet ligger i at vi blandt andet smider de hjemløse ud af parkerne. Klimaproblemet står ikke alene, men det står sammen med en masse andre problemer.

# data[].attributes.body
Omverden:
Der eksisterer en elite af klimaelitære typer. Disse prædiker en ekskluderende forståelse af klimakrisen.

Køb økologisk, spis vegansk, lyt til forskning og forstå, at jorden går under

Han påviser også en ulighed i omverdenen.

Tid
Der er ikke noget handlingsforløb, kronologi

# data[].attributes.body
% kommatering og punktum

Skaber en form for tankestrøm. Den ene tanke erstattes af den anden i hvirvar af tanker. Den sidste tanke når ikke engang at afsluttes da den skaber tre nye.

Uformelt sprogbrug f.eks. “Hvordan jeg skal tackle verden når/hvis den går under og hvor det bliver så fucking fryd for alle af dem”

En ironisk undertone

Kritisk overfor den stigende klimabevidstheden → eftersom at den favorisere den del af befolkning der rent faktisk har tid og mulighed for at omstrukturerer sin hverdag, så den bliver mere “klimavenlig”.

# data[].attributes.body
1. Der er en stor brug af termerne når og hvis, fordi det afspejler usikkerheden ved situationen.

2. Sproget bliver brugt provokerende, der bliver brugt nogle stærke og provokerende ord, der afspejler den situation vi står i . Bandeordene bliver til kraftudtryk og forstærker meningen med digtet. Brugen af bandeord kan også gøre teksten meget mere uformel og mere rå. Den er forståelig for alle.

3. Brud med den klassiske metrik. Det virker til at det meget bare er en tanke. Det hele skal gå så stærkt.

Ingen punktummer

Kommaer

Store bogstaver

4.  Tankestrømme

5. Stream of Consciousness

6. Indre monolog

# data[].attributes.body
Perspektivering til klokken af H.C. Andersen.

Vi ser at opfattelsen og beskrivelsen af naturen har forandret sig.

I romantikken gav mennesket naturen dens værdi, men i klima litteraturen pålægger mennesket ikke værdier til naturen, det gør den selv.

Jeppe Aakjærs digt fra 1905 “Jens Vejmand”

Beskriver den jyske natur, dels de nederste samfundslag på landet

Morten Søndergaard (2008)

Bourdieu i køkkenhaven (digt)

Her ser vi at naturens værdier  er i spil, og at mennesket ikke spiller samme store rolle som vi ser i eksempelvis romantikken.

# data[].attributes.body
Erasmus Montanus af Ludvig Holberg (1723)
Erasmus Montanus undersøger uligheden mellem den elitære akademiker og bondebyen. Denne ulighed kan også identificeres i forhold til klimakampen, som den fremstilles i Erics' digt.

overvej om det er muligt at snakke om, at Erasmus i forhold til kultur/natur, aktiv/passiv, menneskets magt over naturen

# data[].attributes.body
1) Fokus på menneske - natur

Mere fokus på mennesket frem for naturen.

Naturen er ikke i centrum og dens skæbne er allerede bestemt

2) Afmagt - magt

Tydelig afmagt. Jordens skæbne er bestemt, og viljen er ikke til at prøve at ændre skæbnen.

3) Lokalt- globalt

Både lokalt og globalt.

Han forholder sig globalt til skæbnen: “og jorden skal nok gå under”

Men han forholder sig også lokalt i og med, at han fokuserer på de udsatte og hjemløse.

4) Klassisk sprog - eksperimenterende sprog

Sproget er talesprog skrevet i lav stil. Men han opfinder ikke et nyt sprog, og derfor er det et klassisk sprog. Dog benytter han sig af retoriske virkemidler, idet der ikke er tegnsætning samt at alt er skrevet med små bogstaver.

# data[].attributes.body
Tid:
Der er ikke rigtigt et tidsforløb, hvilket hænger godt sammen med det kunne være en tankestrøm eller en indre monolog.

Rum:
Rummet eksisterer inde i ham. Det er hans tanker på hele situationen.

Omverden:
En tydelig omverden som hovedpersoen beskuer. Der er parker, staturer og mange andre objekter som hovedepersonen  ser for sig.

# data[].attributes.body
Digtets jeg

Stærkt kritisk overfor de ‘klimabevidste’. Dette virker ikke til at skyldes klimabenægtelse, men måden de bruger klimakrisen på.

“Der kun er optagede af klimabevidsthed som en strategi der skal gøre dødsangsten til en holdsport”

Sætter et lighedstegn mellem bakterier og mennesker. Kan dette tolkes som en form for ironi eller en reelt billede på menneskers indflydelse på jorden?

“At tænke på bakteriernes rettigheder eller at vi selv er bakterier”

Omverden

Det bliver nærmest et krav for omverdenen at være klimabevidst

Den nye klimaelite som lever højt og helligt på at være forkæmper for miljøet, fordi de har økonomisk overskud og tid.

Køb økologisk, vegansk og være bæredygtig. Husk at sortér dit affald og være en god klima soldat

Tid

Meget samtidigt →  beskriver hvordan den kollektive mindset er nu

Rum

Inde i hovedet på digteren. I et lukket forrum hvor han kan få delt hans tænker uden at få at modspil end ham selv

# data[].attributes.body
1) Mennesket er primært i fokus i digtet, idet digtet på mange måder er meget politisk og i høj grad skildrer menneskets forskellige tacklinger af klimaproblematikken.

2) I Caspar Eric påpeger en afmagt hos mennesket "når/hvis jorden går under" - Mennesket er underlagt naturen og klimaet

3

# data[].attributes.body
Skrevet i talesprog, og i lav stil

Skrevet som en tankestrøm

Dette bliver også indikeret ar at der igen komma eller punktum er.

Opstillet i to kolonner, der er meget smalle, hvilket har den effekt, at tingene bliver lidt rodet og som en tankestrøm

# data[].attributes.body
Greta Thunbergs tale “How Dare You”

Viser denne meget klimaelite som digteren kritiserer.

Klokken

Omverdenens syn på klima er ændret siden romantikken  → I romantikken var naturen idealet.

Doppler

Viser en lidt mere symbiotisk sammeneksistens mellem menneske og natur. Den er på sin vis ikke klimabevidst, men leverer stadig en sjov form for kritik af det moderne menneskes leveform og det alternativ der kunne være.