# data[].attributes.body
Definiție: învățarea prin cooperare la nivelul unui grup și predarea cunoștințelor dobândite unui alt grup

Aplicare:
1. Profesorul împarte tema de studiu în 4-5 subteme
2. Profesorul formează 4-5 grupuri, în funcție de numărul de subteme, și distribuie fiecărui elev materialul ce conține detalierea corespunzătoare subtemei pe care a primit-o grupul în care se află.
3. Eleviilor li se precizează faptul că vor învăța și apoi vor prezenta materialul aferent grupului celorlalți elevi, astfel ei devenind experți ce împărtășesc din cunoștințele lor;
4. Elevii vor susține prezentări, după ce  au aprofundat și au găsit cele mai eficiente metode de predare

# data[].attributes.body
Ne propunem să reconstruim și să îmbunătățim calitatea și eficiența  procesului de predare-învățare-evaluare prin formarea următoarelor aptitudini ale elevilor:
-autoeducația (elevii învață să învețe);
-educația permanentă (long life learning);
-cultivarea creativității;
-învățarea în adâncime;
-participarea activă
-autoevaluarea
-cooperarea

# data[].attributes.body
Definiție = rezolvarea a șase sarcini notate pe fețele unui cub și anume:
1.Descrie
2.Compară
3.Analizează
4.Asociază
5.Aplică
6.Argumentează

Această metodă de predare-învățare încurajează gândirea critică.

Aplicare:
-realizarea unui cub pe ale cărei fețe sunt scrise cuvintele de mai sus;
-anunțarea subiectului;
-împărțirea clase în 6 grupuri, fiecare dintre grupuri examinând tema din perspectiva cerinței
de pe una din fețele cubului;
-redactarea finală a răspunsului și prezentarea acestuia în fața clasei
-afișarea varinatei finale pe tablă.

# data[].attributes.body
Definiție = emiterea unui număr cât mai mare de soluții, de idei, privind modul de rezolvare a unei probleme, în vederea obținerii, prin combinarea lor, a unei soluții complexe, creative, de rezolvare a problemei puse în discuție.

Aplicare:
-profesorul devine moderator
-elevii sunt încurajați să-și împărtășească ideiile
-alegerea temei/problemei supuse discuției
-dezabaterea temei/soluționarea problemei prin impărtășirea ideilor
-analiza listei de idei emise și evaluarea gândirii critice
-formularea soluției finale

# data[].attributes.body
Definiție = metodă interactivă de învăţare bazată pe colaborarea între elevi,care sunt

puşi în ipostaza de a găsi soluţii de rezolvare a unor probleme.

Aplicare:
-elevii, în grupuri de trei sau patru, rezolvă o problemă (o sarcină de învăţare) susceptibilă de a

avea mai multe soluţii (mai multe perspective de abordare);
-produsele muncii grupului se materializează într-o schemă, diagramă, inventar de idei etc.

notate pe o hârtie (un poster);
-posterele se expun pe pereţii clasei, transformaţi într-o veritabilă galerie;
-la semnalul profesorului, grupurile trec pe rând, pe la fiecare poster pentru a examina soluţiile

propuse de colegi. Comentariile şi observaţiile vizitatorilor sunt scrise pe posterul analizat;
-după ce se încheie turul galeriei (grupurile revin la poziţia iniţială, înainte de plecare) fiecare

echipă îşi reexaminează produsul muncii lor comparativ cu ale celorlalţi şi discută observaţiile şi comentariile notate de colegi pe propriul poster.

# data[].attributes.body
Definiție = varinată mai simplă a brainstorming-ului, identificarea unor conexiuni logice între idei.

Aplicare:
-se scrie un cuvânt / temă (care urmează a fi cercetat) în mijlocul tablei sau a unei foi de hârtie;
-elevii vor fi solicitaţi să-şi noteze toate ideile, sintagmele sau cunoştinţele pe care le au în minte

în legătură cu tema respectivă, în jurul cuvântului din centru, trăgându-se linii între acestea şi cuvântul iniţial;
-în timp ce le vin în minte idei noi şi le notează prin cuvintele respective, elevii vor trage linii

între toate ideile care par a fi conectate;
-activitatea se opreşte când se epuizează toate ideile sau când s-a atins limita de timp acordată.

# data[].attributes.body
-anagrama
-triada
-lotoul matematic
-dominoul matematic

# data[].attributes.attachment_link.title
Mathematics is the sense you never knew you had | Eddie Woo | TEDxSydney

# data[].attributes.attachment_link.title
Math isn't hard, it's a language | Randy Palisoc | TEDxManhattanBeach

# data[].attributes.attachment_link.title
Five Principles of Extraordinary Math Teaching | Dan Finkel | TEDxRainier

# data[].attributes.attachment_link.title
A Technique to Eliminate Math Anxiety | Dr. Katie Nall | TEDxOcala

# data[].attributes.attachment_link.title
Math is forever (with English subtitles) | Eduardo Sáenz de Cabezón

# data[].attributes.body
-reprezentare grafică care permite „vizualizarea organizării
procesărilor mentale a informaţiilor legate de o problemă de conţinut sau concept” (Joița, 2007, 22)

A. Hărți conceptuale  de tip pânză de păianjen.

Se plasează în centrul hărţii conceptul nodal (tema centrală), iar de la acesta, prin săgeţi,
sunt marcate legăturile cu noţiunile secundare.

B. Hartă conceptuală ierarhică

Presupune reprezentarea grafică a informaţiilor în funcţie de importanţa acestora,
stabilindu-se relaţii de supraordonare/subordonare şi coordonare.

C. Hartă conceptuală liniară

Presupune prezentarea lineară a informațiilor.

# data[].attributes.attachment_link.title
What Makes People Engage With Math | Grant Sanderson | TEDxBerkeley

# data[].attributes.headline
2. Metoda RAI (Răspunde - Aruncă - Interoghează)

# data[].attributes.subject
2. Metoda RAI (Răspunde - Aruncă - Interoghează)

# data[].attributes.body
Un demers evaluativ realizat prin intermediul acestei metode implică respectarea
următorilor paşi (în cazul unei activităţi frontale):
- se precizează conţinutul/tema supus/ă evaluării;
- se oferă o minge uşoară elevului desemnat să înceapă activitatea;
- acesta formulează o întrebare şi aruncă mingea către un coleg care va preciza răspunsul; la
rândul său, acesta va arunca mingea altui coleg, adresându-i o nouă întrebare;
- elevul care nu va putea oferi răspunsul corect la întrebare va ieşi din „joc”, răspunsul
corect fiind specificat de cel ce a formulat întrebarea; acesta are dreptul de a mai adresa o
întrebare, iar în cazul în care nici el nu cunoaşte răspunsul corect, va părăsi „jocul” în
favoarea celui căruia i-a adresat întrebarea;
- în „joc” vor rămâne numai elevii care demonstrează că deţin cunoştinţe solide în legătură
cu tema evaluată;
- la final, profesorul clarifică eventualele probleme/întrebări rămase fără răspuns.
Pe parcursul activităţii, profesorul-observator identifică eventualele carenţe în pregătirea
elevilor şi poate adopta astfel deciziile necesare pentru îmbunătăţirea performanţelor acestora,
precum şi pentru optimizarea procesului de predare-învăţare.

# data[].attributes.body
Etape:
1. Stabilirea temelor pentru proiect (pot fi implicaţi şi elevii dacă le este deja familiar
acest tip de activitate).
2. Stabilirea şi precizarea perioadei de realizare a proiectului.
3. Familiarizarea elevilor cu exigenţele specifice elaborării unui proiect.
4. Planificarea activităţii (individuale sau de grup)
- formularea obiectivelor proiectului;
- constituirea grupelor de elevi (dacă este cazul);
- distribuirea/alegerea subiectului de către fiecare elev/grup de elevi;
- distribuirea/asumarea responsabilităţilor de către fiecare membru al grupului;
- identificarea surselor de documentare.
5. Desfăşurarea cercetării/colectarea datelor.
6. Realizarea produselor/materialelor.
7. Prezentarea rezultatelor obţinute/a proiectului.
8. Evaluarea proiectului.

# data[].attributes.body
Portofoliul este un instrument utilizat în cadrul evaluării sumative, care permite estimarea
progresului în învăţare al elevului prin raportare la achiziţiile realizate în perioade de timp mai
mari (semestru, an şcolar sau chiar ciclu de învăţământ).

Piese:
fişe de informare şi documentare independentă,
referate, eseuri, creaţii literare proprii, rezumate, articole,
pliante, prospecte,
desene, colaje, postere,
teme, probleme rezolvate,
schiţe, proiecte şi experimente,
date statistice, curiozităţi, elemente umoristice referitoare la tematica abordată,
teste şi lucrări semestriale,
chestionare de atitudini,
înregistrări audio/video, fotografii,
fişe de observare,
reflecţii ale elevului pe diverse teme,
decupaje din reviste, reproduceri de pe internet;
liste bibliografice şi comentarii cu privire la anumite lucrări,
hărţi cognitive etc..fişe de informare şi documentare independentă,
referate, eseuri, creaţii literare proprii, rezumate, articole,
pliante, prospecte,
desene, colaje, postere,
teme, probleme rezolvate,
schiţe, proiecte şi experimente,
date statistice, curiozităţi, elemente umoristice referitoare la tematica abordată,
teste şi lucrări semestriale,
chestionare de atitudini,
înregistrări audio/video, fotografii,
fişe de observare,
reflecţii ale elevului pe diverse teme,
decupaje din reviste, reproduceri de pe internet;
liste bibliografice şi comentarii cu privire la anumite lucrări,
hărţi cognitive etc..