# data[].attributes.body
Mead forklarer dannelsen af vores selvopfattelse ud fra spejlingsteorien. Teorien beskriver, hvordan det, som mennesker, kan være svært at iagttage vores eget selv og derigennem danner en selvopfattelse. Derfor er vi nød til at finde vores selvopfattelse gennem samspillet med andre mennesker. Det betyder at vi ser og forstår os selv ved at tolke andres reaktioner på de ting, vi siger og gør. Vi spejler os altså i andres reaktioner på os selv for at danne vores selvbillede.

# data[].attributes.body
Gardner er optaget af, hvordan børn oplever, erfarer og erkender, og om alle børn lærer på sammen måde. Gardner mener, at vi er født med muligheder, potentialer eller intelligenser, som betyder, at vi oplever på forskellige måder, at vi lærer på forskellige måder, at vi forstår, vurderer og handler på forskellige måder, og at vi alle er forskellige som personer. Da vi er gode til forskellige ting, så betyder det også, at udvikling sker ved stimuli, og derfor skal stimuli være mangeartede og forskellige, indtryk - udtryk  - aftryk, som er beskrevet i kap 3 i KA bogen

# data[].attributes.body
Den amerikanske udviklingspsykolog Howard Gardners har udviklet en teori om,at der findes mere en en form for intelligens. Teorien om de mange intelligenser kan bruges til at huske os på, at mennesket har mere end en intelligens. Resultatet af en intelligenstest siger ikke altid særlig meget. Mere interessant er det, på hvilken område et menneske er intelligent.  Gardners teori viser, at vi alle har evner, kompetencer og udviklingsmuligheder, bare på områder. Derfor er det individuelt, hvilken opgaver vi synes, er nemme og svære at løse.

# data[].attributes.body
De tre nederste er grundlæggende for, at vi kan udvikle os som menneske.
De to øverste, vi udvikler os, det bliver vi aldrig færdig med.

# data[].attributes.body
Spise, drikke, sove, varme.
Behov for at kunne overleve

# data[].attributes.body
Omhandler tryghed og sikkerhed.
Kan være tryghed i vores hjem.
Behov kan også være af psykisk karakter. Udsættes for mobning, usikker utryg, fordi det basale sikkerhedsbehov ikke er dækket. Er også Belastede familie , omsorgssvigt.

# data[].attributes.body
Vi har et medfødt behov for at være social.
Eks. Familie, venner, kollegaer, kæreste. Kan variere fra person til person.

# data[].attributes.body
Mennesker har behov for at blive anerkendt som dem vi er, og dermed også for vores præstationer, det vi gør.
Varierer fra person til person og fra kultur til kultur.
Nogle vil blive direkte motiveret af andres ros, mens det for andre vil være ubetydelig.

# data[].attributes.body
Når de nederste trin er dækket, har mennesket overskud til at udvikle sig selv, kreativt, udvikle sine talenter og færdigheder.
Man forsøger at realisere de ønsker og drømme man har.

# data[].attributes.body
Grøn person: Har det godt, trivsel.
Rød person: Har det ikke tryg, usikker

# data[].attributes.body
Pavlov´s forsøg viste, at man ved en påvirkning ( stimulus) kan frembringe nogle bestemte reaktioner (respons). Dette kaldes klassisk betingning. Hans forsøg med hunde kunne han fremprovokere produktion af spyt hos hundene, når de hørte lyden af en klokke.

# data[].attributes.body
Watson er adfærdspykolog. Watson lod sig inspirere af Pavlov og påviste sammen adfærd hos mennesker.
Grundlæggende har adfærdspsykologien det syn på læring, at vi kan skabe en adfærdsærndring hos andre via påvirkninger. Vi kan altså lave en ydre påvirkning, som skaber ændringer i mennesket indre.
- watson lavede et forsøg med sin søn på 11 mdr, som han gjorde bange ved at slå på et jernrør, mens han sad med en hvid rotte. Dette resultere i, at drengen, efter at det var gentaget flere gange, udviklede en fobi for rotter og også begyndte at udvise frygt for andre dyr og ting, der var hvide. Det udviklede sig, så frygten resulterede i en fobi for hvide ting.

# data[].attributes.body
Mennesket naturligt lærte via forsøg, fejl, læring.

# data[].attributes.body
Narrativ er vores egen selvforståelse.
Modnarrativ er en fortælling, der kan være med til at ændre den dominerende fortælling om en person.
Identiteten er en løbende proces.

# data[].attributes.body
Dion Sommer:

Professor 2003 i udviklings psykologi.

Udviklings psykolog ved Århus universitet.

Dion Sommer er inspireret af Daniel Stern.

Han tager udgangspunkt i “det kompetente barn”

Han mener at barnet påvirkes/udvikles af mange faktorer og også selv påvirker tilbage.

Mor og far

Kulturel

Sociale forhold

Materielle forhold

Og ikke en automatisk modning, som i den klassiske udviklingspsykologi.

Dion Sommer mener at læring skal ske gennem leg!!!

# data[].attributes.body
Anerkendende tilgang, bliver nødt til at se barnet.høre.
Kikker på følelser

# data[].attributes.body
Arbejder både på den positive og det negative

# data[].attributes.body
HVORDAN LÆRING FOREGÅR IFØLGE PIAGET

Adaptationsprocessen foregår fx når dine elever skal lære tysk. Her skal du som lærer sørge for at tage udgangspunkt i noget, dine elever kender på forhånd fx grammatikken, fordi de allerede har en eller anden forståelse for grammatikkens logik – en form for “gitter”, som de kan binde kasserollebøjningerne op på. Som underviser tager du således udgangspunkt i en eksisterende viden – i et eksisterende skema (om grammatik) for at kunne (re-)konstruere et nyt (om tysk grammatik).

Pointen er altså her, at selve læringsprocessen egentlig først starter, når eleverne udfordres i en sådan grad, at det forventede resultat af en assimilationsproces ikke passer ind i det eksisterende skema, hvorved der sker en forstyrrelse af den kognitive ligevægt. Denne ligevægt genetableres med akkomodationsprocessen ved, at “skemaet” for grammatik rekonstrueres og udbygges til et skema for tysk grammatik.

Det vil sige, at du som underviser skal være endnu mere opmærksom på at balancere mellem at tilbyde eleverne ny viden, som kan “forstyrre” og rekonstruere nye kognitive skemaer, og på den anden side være endnu mere skarp på, hvordan du kan formidle din viden på en måde, så den læner sig op ad noget, eleverne allerede kender.

# data[].attributes.body
ERIK HOMBURGER  ERIKSON(1902-1994)

Tysk/Amerikansk psykoanalytiker og udviklingspsykolog

Kendt for sin teori om menneskets sociale udvikling, opfandt begrebet “identitetskrise”

Erikson vægtede mest omgivelsernes betydning for individets udvikling

VORES IDENTITET ER IKKE KUN MEDFØDT, MEN UDVIKLES I NÆRT SAMSPIL MED VORES OMGIVELSER

FOR ERIKSON ER KRISER NØDVENDIGE FORLØB, DER FØRER TIL UDVIKLING OG FORANDRING

Den basale tillid kontra mistillid. (0-1 år.)

Nyfødte etablerer forhold af afhængighed, især til deres mødre. Med den er deres behov fuldt tilfredsstillede. Dette er omsorg der garanterer langsomt at de vil lære og udvikle tillid, samt at deres basale behov konstant overvåges og tilfredsstilles.

Som deres sanser begynder at udvikle sig, begynder de at genkende deres miljø. De begynder at se sig omkring. Deres første og største succes er ikke at føle angst, når de er adskildt fra deres mor, og overkommer deres frygt for at blive forladt af hende. Ellers vil de vokse op skeptiske og mistroiske.

Selvtillid kontra skam ( 1-3 år.)

I dette stadie udvikler barnet selvstændighed til at bevæge sig fra et sted til et andet. At blive tilbage el. Græde er deres måde, hvorpå de forsøger at opnå det, de vil have. Hvis omstændighederne ikke reagerer på det, barnet vil have, vil de begynde at tvivle på sig selv og blive bange for at tage initiativ.

Barnets pinlighed udtrykkes ved, at det ikke ønsker at blive set, skjuler sit ansigt, får raserianfald og græder, el. Andet overvæld af følelser. Ekstern kontrol bør være konsekvent og beroligende, så de kan udvikle selvstændighed.

Initiativ eller skyld. Alder førskolebarnet 3-6 år.

Beskriver barnets følelser, veksler mellem initiativ eller skyld. Barnet er opsat på at afprøve masse af muligheder, barnet vil i stigende omfang begynde at kopier/spejle de voksne.

Barnet vil være med i daglig gøremål, omsorgspersonen skal møde barnet med opmuntring og deltagelse. Derved vil barnet udvikle troen på sine egne evner og værdier.

Driftlighed eller mindreværd. Alder skolebarnet 6-12 år.

Driftighed beskriver, at man har troen på sig selv, og tager initiativer. Gennem deltagelse i skolen, lærer barnet at skulle præsterer, da det har betydning for barnets udvikling af driftighed, og hvordan barnets præsentation bliver mødt. Jo mere skolen formår at få øje på ift. Barnets evner og kvaliteter, des mere vil barnet udvikle en tro på eget jeg. Dette gælder både i forbindelse med skole, venner, forældre, pædagogisk personale som barnet har relation til.

Identitet eller identitetsforvirring. Alder 12-18 år.

Ungdomsårene er særligt afgørende for udviklingen af identitet. De unge vil begynde at afprøve sin identitet i forhold til venner, uddannelse, mad, tøj, fritidsinteresser, politisk ståsted. De kan skifte udseende fra dag til dag.

Intimitet eller isolation. Alder 19-30 år.

I denne fase er der behov for at opbygge relationer med andre mennesker såsom kærester, familie og venner. Lykkedes det ikke kan det ende med isolation og ensomhed.

Aktivitet eller stagnation, Alder 30-65 år

Denne fase handler om forplantning eller stagnation. Det kan betyde at man får børn, det kan være noget man skaber, eller har stor interesse inden for.

Det centrale er at mennesket langsomt bliver mere og mere interesseret i det der ligger uden for mennesket selv, f.eks. et barn eller en hobby man kan fordybe sig i.

Modsat dette kan man ende i stagnation som vil sige at der ikke foregår nogen udvikling.

Integritet versus fortvivlelse, Alder 65+

Alderdommen er den sidste fase, her ser vi tilbage på livet. Dette sidste livsstadie kan enten være fredfyldt og roligt, eller fyldt med rastløshed og angst. Det afhænger af, hvordan man har løst de tidligere stadier.

I alderdommen bør man være i stand til at foretage en vis evaluering af livet, hvor man anerkender virkeligheden og forståelsen for verden. De vil opleve integritet i dette stadie, hvis de kan kombinere reflektion med erfaring. Hvis de har nogle uløste konflikter eller stadier som de aldrig har overkommet, vil de som regel udvikle en stor frygt for sygdom, lidelse og døden.

https://m.youtube.com/watch?v=

Vi kan godt åbne sangen denne vej, vi skal bare lige vælge sang, og dansk tekst i indstillinger👍

# data[].attributes.body
Erving Goffman (1922-1982):

■Vi optræder/performer på forskellige scener til alle tider.

■Identiteten udgøres af summen af alle de roller, vi indtager

■Front stage: på scenen, hvor vi spiller vores rolle

■Back stage: bagved scenen, er alt det, hvad ikke kan forenes med frontstage, og derfor bliver holdt tilbage.

# data[].attributes.headline
Pædagogik bog side 408. Britiske sociolog Anthony beskriver begrebet aftraditionalisering. Begrebet understreger, at moderne mennesker ikke længere er bundet af traditioner. Man har stor valgfrihed, når man fx skal beslutte sig for en uddannelse, hvad man vil spise, hvad man vil lave i sin fritid osv.

# data[].attributes.subject
Pædagogik bog side 408. Britiske sociolog Anthony beskriver begrebet aftraditionalisering. Begrebet understreger, at moderne mennesker ikke længere er bundet af traditioner. Man har stor valgfrihed, når man fx skal beslutte sig for en uddannelse, hvad man vil spise, hvad man vil lave i sin fritid osv.

# data[].attributes.body
Anthony mener at individet selv former sin identitet. Det sker på baggrund af traditionernes opbrud og gennem mangfoldighed af valgmuligheder.
Identitet er således ikke medfødt. Det er en størrelse, der er under konstant udvikling og aldrig helt fast kan etableres.

# data[].attributes.body
Vurdering - styrker - Hvad skal jeg gære

# data[].attributes.body
Historien om lille Jørn. Han skaber/oplever ikke tillid i starten af hans liv, men oplevede mistillid, og derfor kommer han i mistrivsel og får ikke et nært samspil med omgivelserne.

Han fik dog noget socialt af pædagogerne, da de var sociale med ham, så hvis ikke de havde været der, så var han udviklet meget anderledes. De påvirkede derfor hans psykosociale udvikling.

# data[].attributes.body
Barnet er nysgerrig og vil udforske verden.
Forældre skal forstå barnet. Opfordre det til at få egne erfaringer, selv om barnets forsøg mislykkedes. Barnet bliver selvstændig og forstår hvad der er acceptabel.
Oles mor og far har et meget nysgerrig barn. De irettesætter og kritiserer hele ham hele tiden. Han føler skam. Barnets selvstændighed bliver mindre og barnet får svært ved at tro på sig selv

# data[].attributes.body
Her er et eksempel. Havde Jacob reageret anderledes, så havde barnet fået skyld, og havde opfattet sig selv som forkert.

# data[].attributes.body
Her er det vigtigt, hvordan ens lærer eller venner reagerer på det man skal lave i skolen mm. Fx. Har man svært ved at læse, skal læren finde en måde, hvordan man kan støtte-guide barnet så det får en positiv oplevelse. Barnet skal udvikle en tro på sig selv. Her skal lærern fremhæve barnet i andre ting det gør godt, derved får barnet mere tro på sig selv, og det kan udnyttes til læsningen.
Bliver barnet grinet af og hånet, så går barnets udvikling i stå og det føler sig mindreværd, og så mister barnet troen på sig selv.

# data[].attributes.body
Den unge der er træt af sin krop, vigtigt at man får den unge til selv at reflektere over sin livsstil og tage ansvar for sit liv. Med støtte og læring fra ansvarlige voksne. Den unge skal afprøve sin identitet i forhold til fx venner, tøj, uddannelse, mad og politisk ståsted.

# data[].attributes.headline
Fase 6 Intimitet eller isolation 19-30 år

# data[].attributes.subject
Fase 6 Intimitet eller isolation 19-30 år

# data[].attributes.body
I denne fase taler vi om partnere i venskab, sex, konkurrence og samarbejde. Her er den unge voksne i en position hvor de skal påtage sig professionelle, følelsesmæssige og politiske forpligtigelser, og ofre noget til gengæld.
Hvis man så ikke formår at skabe disse bånd til verden uden frygt, vil de stå i fare for at opleve isolation.
Hvis man eksempelvis er bange for at danne familie, står man i fare for at blive ensom og barnløs.

# data[].attributes.headline
Fase 7  Midalder:Forplantning eller stagnation

# data[].attributes.subject
Fase 7  Midalder:Forplantning eller stagnation

# data[].attributes.body
Tænker på andre/andet end sig selv, så er man i fremskridt, fx får man børn, får nye ideer(hobby, ny uddannelse)
Hvis man vælger bare at sætte sig ned uden børn/hobby så er der stilstand i ens udvikling!

# data[].attributes.body
I dette “visdommens stadie” bør man være i stand til at foretage en vis evaluering af livet hvor man anerkender virkeligheden og forståelsen for verden. Hvis man så her står med uløste konflikter eller stadier man “har sprunget over” så vil man som regel udvikle frygt for sygdom, lidelse og døden.
Hvis man eksempelvis har fået børn meget tidligt så har man sprunget et trin over i sin udvikling.

# data[].attributes.body
Begribelighed:
Man kan forstå, hvorfor netop dette sker for en selv og kan se en sammenhæng til ens liv i øvrigt.
Håndtering:
Den enkelte har ressourcer til at håndtere sine egne krav og omverdens krav. Til at forandre sin sundhedsadfærd
Meningsfuld:
Gennem lærings oplevelser kan den enkelte selv beslutte, hvad han vil gøre for at håndtere udfordringerne.