# data[].attributes.body
Hjælpemidler
Personlig pleje
Omsorg og pleje
Træning
Praktisk hjælp mm.

# data[].attributes.body
Beskriver opgaver som sundhedsfremme og forebyggelse.
Hjemmesygepleje
Genoptræning
Palliation
Misbrugsbehandling

# data[].attributes.body
BrugerTilfredshedsUndersøgelse

# data[].attributes.body
Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser

# data[].attributes.body
Et ergoterapeutisk analyseredskab

# data[].attributes.body
MOHO - model for menneskelig aktivitet.
1: Vilje
2: Vaner
3: Udøvelseskapacitet

Eneste evidensbaseret forskning inden for aktivitet

Handler ikke kun selvhjulpethed som et mål i sig selv. Men  om at borger opnår så aktivt og uafhængigt et hverdagsliv som muligt

# data[].attributes.body
KRAM definition

KRAM er en forkortelse for Kost, Rygning, Alkohol og Motion. Disse 4 faktorer har en stor del af ansvaret for sygdom og for tidlig død. For at stoppe denne kedelige udvikling, er det essentielt at oplyse om, og dermed blive klogere på, disse 4 faktorer.

I 2007 og 2008 gennemførte 13 kommuner en omfattende KRAM-undersøgelse. Undersøgelsen havde fokus på at undersøge, hvor stor betydning de 4 faktorer har for sundheden i Danmark. Disse undersøgelser viste, at usund kost, tobaksrygning, for meget alkohol og inaktivitet er medvirkende årsag til langt de fleste sygdomme, som forårsager en for tidlig død.

KRAM anbefalinger

Forskningen viser, at vi bliver mere og mere overvægtige. Forekomsten i Danmark er steget 30-40 gange i løbet af de sidste 50 år. 40 % af den danske befolkning har et BMI på 25 eller derover, derudover har ca. 15 % af danskerne et BMI på 30 eller derover. Udviklingen ses ikke kun hos voksne, men i foruroligende grad også hos børn og unge. Dette er især foruroligende, da overvægt der starter allerede i barndommen, giver en forøget risiko for følgesygdomme senere i livet. Det vil sige, at der er en øget risiko for at udvikle type-2 diabetes, hjertekarsygdomme, samt forskellige kræftsygdomme.

Det er derfor essentielt at igangsætte forebyggende indsatser for at stoppe denne kedelige tendens. For at gøre dig klogere på de generelle anbefalinger indenfor de 4 områder, kommer der her anbefalinger, samt gode råd til hvordan du kan forbedre din sundhed.

# data[].attributes.body
Placeboeffekten kaldes den virkning patienter får, når de føler sig bedre efter stoffer og behandlinger, som beviseligt ikke har nogen medicinsk virkning

# data[].attributes.body
Delegation betyder kort overdragelse af en opgave til en anden person. Feks kan det dreje sig om medicin, medicinhåndtering, anlæggelse af kateter, måling af blodsukker mm som er opgaver der skal varetages af læger. Lægen kan delegere disse opgaver ud til personale på bosteder/plejesteder.

# data[].attributes.body
Bipolar er det sammen som maniodepressiv

# data[].attributes.body
Introvert eller indadvendt: Betyder at man får energi af at være alene.
Ekstrovert / eller udadvendt: Betyder at man får energi af at være sammen med andre mennesker.

# data[].attributes.body
Indgruppere: De grupper som man selv har tilhørsforhold til.
Udgruppe: De andre, altså dem man ikke har et tilhørsforhold til.

# data[].attributes.body
Umenneskeliggørelse, som gør, at man opfatter andre mennesker som mindre menneskelige og værdige

# data[].attributes.body
Negativ forskelsbehandling af individer eller grupper

# data[].attributes.body
Stivnede og simplificerede opfattelser af andre mennesker eller af hele grupper

# data[].attributes.body
Den neuroaffektive udviklingspsykologi

Tilgangen laver brobygning mellem tilknytningsteori, udviklingspsykologi og den seneste hjerneforskning.

Den neuroaffektive udviklingspsykologi er en tilgang udviklet af Susan Hart. Tilgangen laver brobygning mellem tilknytningsteori, udviklingspsykologi og den seneste hjerneforskning.

Inden for udviklingspsykologien og tilknytningsteorien er det især Allan N. Schore, John Bowlby, Daniel Stern og Peter Fonagy, der danner grundlag for teorierne. Fra hjerneforskningen er det dels Paul McLeans model af den tredelte hjerne og Antonio Damasios fokus på sammenhængen mellem krop og psyke.

Den neuroaffektive tilgang arbejder ud fra en viden om, at hjernen er tredelt i det autonome system (kropssansningerne), det limbiske system (følelserne) og det kognitive system (tænkningen). Ved at arbejde med alle disse systemer i en følelsesmæssig afstemt proces, hvor ”mødeøjeblikke” er det bærende element, vil der ske en integration af disse, samt en udvidelse af de neurale netværk i hjernen. Ved at sørge for, at alle tre lige vigtige dele af nervesystemet bliver mødt, helet og integreret, sikrer man sig, at oplevelser ikke kun lagres som tanker – men også opleves og erfares kropsligt og følelsesmæssigt. Denne evne til både at sanse, føle, tænke og handle i overensstemmelse med dette, øger både børn og voksnes psykiske robusthed.

Et væsentligt begreb inden for den neuroaffektive tilgang er tilknytningsmønsteret, der b.la. grundlægges på baggrund af de følelsesmæssige afstemninger. I Familieværkstedet beskæftiger vi os med Daniel Sterns begreb affektiv afstemning (følelsesmæssig afstemning), der er helt centralt i den neuroaffektive udviklingspsykologi.

# data[].attributes.body
Kumulativ = ny læring. Det første nye læringsskema om emnet skabes! Voksne kommer meget sjældent i kumulativ læring.

Assimilativ =  skabes når man ligger noget til det man allerede ved.

Akkomodativ = omstrukturering er det man kender. Evt ved fyring, dødsfald, flytning til nyt land. Man skal ændre det man kender.

# data[].attributes.body
Æstetisk miljø - farver, lyde dufte mm

# data[].attributes.body
Psykisk robusthed udvikler sig i samspillet mellem medfødte egenskaber og omgivelserne  og beskriver hvordan børn og unge har en positiv tilpasning og udvikling trods livsbetingelser.
-evnen til at tilpasse sig!

# data[].attributes.body
Her er der altid en mulighed for at “slippe fri”, vælge en anden vej.
Det er ikke altid aktiviteten passer til alle, eller at den af en anden grund ikke kan gennemføres.

# data[].attributes.body
Enighed om

# data[].attributes.body
Et narrativ er grundtanken om at vores identitet skabes gennem de fortællinger, vi fortæller om os selv, og de fortællinger, andre fortæller om os.

# data[].attributes.body
Er ikke længere bundet af traditioner. Vi kan i højere grad vælge vores eget liv

# data[].attributes.body
Bowlby´s teori.

# data[].attributes.body
Er det indre. Tanker der fører til handlinger

# data[].attributes.body
Måden vi opfører os på. Behaviorisme er noget vi tillærer os ved ydre stimuli og ikke noget man er født med (indre drifter) (Watsons teori)