# data[].attributes.headline
Enkel presentation av hur man skriver en argumenterande text.

# data[].attributes.subject
Enkel presentation av hur man skriver en argumenterande text.

# data[].attributes.attachment_link.title
Argumenterande text (Svenska) - www.binogi.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Det argumenterande talets disposition.-- Created using PowToon -- Free sign up at http://www.powtoon.com/ . Make your own animated videos and animated presentations for free. PowToon is a free tool that allows you to develop cool animated clips and animated presentations for your website, office meeting, sales pitch, nonprofit fundraiser, product launch, video resume, or anything else you could use an animated explainer video.

# data[].attributes.body
Titta fram till att Gudrun Schyrman ska börja tala.

# data[].attributes.attachment_link.title
Retorik: Hur lägger du upp din argumentation?

# data[].attributes.attachment_link.description
I det här klippet går Camilla Eriksson igenom i vilken ordning du tar dina argument och hur du strukturerar dina argumentation. Gudrun Schyman exemplifierar sedan med att argumentera för varför man ska lägga sin röst på Fi för demokratins skull.

# data[].attributes.attachment_link.description
Senaste nyheter, sport, väder, TV-serier, barnprogram, SVT Play och mycket mer. Fri television på nätet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Insändare - åsikt och läsardebatt - DN.se

# data[].attributes.attachment_link.description
De senaste insändarna och svaren på Insändare. Redaktionen publicerar minst en insändare om dagen och utvalda svar.

# data[].attributes.body
Vi analyserar texten

# data[].attributes.attachment_link.description
Expressen Debatt - vill du vara med och påverka debatten? Mejla din debattartikel till debatt@expressen.se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Precis som förra året vann Peder Fredricson, 46, Jerringpriset. Den här gången med 38 procent av rösterna, det efter att bland annat ha vunnit EM-guld på hemmaplan med hästen All In.

Och precis som förra året väcker priset starka känslor.

Flera sportprofiler vädrade sitt missnöje på sociala medier.

"Dags att lägga ner Jerringpriset? Eller så är det jag som inte får ihop logiken", skrev Viasats fotbollsexpert Martin Åslund på Twitter, bland annat.

SportExpressens krönikör Anna Friberg tyckte att Sarah Sjöström, som kom tvåa med 30 procent av rösterna, var den självklara vinnaren.
"Hästkrafterna vann igen. Peder Fredricson tog hem Jerringpriset. Han är mest poppis av alla.
Hon som förtjänade det mest har för få fans", skriver Friberg.

Jacob Hård: Gör om priset

SVT-profilen Jacob Hård tycker emellertid att man bör göra om Jerringpriset.

- Han (Peder) gör åter den populäraste idrottsprestationen, det är det jag tycker man ska kalla priset för. Det är det som det är, säger Hård till Aftonbladet.

- Jag tycker att man ska kalla det för det som det är. Ett pris till den populäraste, eller av folket mest älskade prestation - inte den bästa.

På tisdagsmorgonen var Peder Fredricson gäst i SVT:s Morgonstudion, och beskrev sina känslor kring kritiken.

- Alla får ha sina åsikter. Jag är jätteglad att folk har engagerat sig och tagit sig tid att rösta, säger Fredricson, som också resonerar kring varför priset väcker så starka känslor.

- Vad jag förstår så är det lite för vad formuleringen för priset är. Att det ska vara den bästa prestationen. Det är ju inget snack om att alla nominerade gjort fantastiska prestationer, och Sarah har gjort det fantastiskt så klart. Men det här priset handlar om att ringa in och rösta. Jag tror att det är där det skaver.

"Det kanske vore en idé"

Fredricson välkomnar dessutom Jacob Hårds förslag att byta namn på priset.

- Det kanske vore en idé eftersom priset handlar om att folk ska ringa in och rösta. Då är det svårt att styra vad folk ska göra. Då kanske det är bra att ha ett namn som passar in på priset.

Cecilia Stenshamn, chefredaktör på Tidningen Ridsport, kommenterar kritiken mot Jerringpriset i en krönika:
"I Jerringpriset är det folket som avgör vem som vinner. Och när folket får säga sitt, utan att sportredaktionernas förståsigpåare kan hindra dem, då är det ridsporten som regerar. Här finns ett helhjärtat engagemang och en glädjesprudlande sportanda. Se och lär och låt polletten trilla ner. Ridsporten har mycket att vara stolt över. Tänk vilket ramaskri och vilka upprörda känslor det blir varenda gång som ridsporten tar plats. Vi inom ridsporten är inte det minsta förvånade den här gången heller. Gnällande tyckare tror däremot att Jerringpriset är resultatet av någon slags regisserad och mobiliserad röstkupp. De förstår inte att engagemanget som finns i vår sport finns där alla dagar i veckan."
LÄS MER: Idrottsgalans ursäkt till Anna Holmlund

# data[].attributes.attachment_link.title
Svaret på kritiken: "Det är där det skaver"

# data[].attributes.attachment_link.description
Precis som förra året vann Peder Fredricson, 46, Jerringpriset. Den här gången med 38 procent av rösterna, det efter att bland annat ha vunnit EM-guld på hemmaplan med hästen All In. Och precis som förra året väcker priset starka känslor. Flera sportprofiler vädrade sitt missnöje på sociala medier.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Jag möter barn och personal i skolan som berättar att barnen visar porr för varandra under skoltid. Jag har träffat sexåringar som berättar att de inte kan sova på kvällarna eftersom de känner sig så kränkta av det de sett, säger Maria Ahlin som föreläser i skolor om barns säkerhet på nätet. Hon har tillsammans med föreläsaren Ulrika Stigberg även skrivit boken "Visuell drog" om barn, unga och nätporr.

Att det är vanligt att barn exponeras för porr i skolan är en bild som bekräftas av kriminologen Maria Dufva och Ulrika Stigberg. Precis som Maria Ahlin har de i åratal föreläst om nätsäkerhet i skolorna.

Tittar tidigt

Genomsnittsåldern då barn aktivt börjar söka efter porr är tolv år för killar och 13 år för tjejer. Det visar en studie från Uppsala universitet från 2014. Men för Maria Ahlin berättar många barn att de börjat titta långt innan dess. Något som också personalen beskriver som en förskjutning i språket och lekarna.

- Härom dagen var jag i en skola där personalen berättade att barnen försökt få varandra att på ett sexuellt sätt suga på pinnar. De kallar varandra fula saker som personalen uppfattar vara hämtade från porren. Det här hörde de inte för några år sedan - det är som att porren får sätta standarden för sexualiteten innan barnen själva utforskat den, säger Maria Ahlin.

Introduktion i skolan

Bland de barn som både Maria Ahlin och SVT pratat med är det många som berättar att det var i skolan som de först blev introducerade till pornografi. Enligt Skolverket har ungefär hälften av landets skolor porrfilter på sina nätverk. Men det finns inga riktlinjer - det är upp till varje skola att bestämma.

- Jag tycker att porrfilter borde vara standard i alla skolor. Även om det självklart inte löser hela problematiken så visar det ändå på ett avståndstagande och den ofrivilliga exponeringen minskar, säger Maria Ahlin.

Filter - fråga som splittrar

Men Internetforskaren Elza Dunkels blir förvånad över att så många skolor har filter eftersom hon menar att det inte finns något stöd i forskningen för att det fungerar:

- Jag tycker att det är upprörande att de har lagt pengar och resurser på något som inte stöds av forskning. Tvärtom visar studier istället att vuxna, där det finns filter, blir mindre benägna att prata om porr och lära barnen att navigera på nätet.

Enligt Elza Dunkels, som forskar vid Umeå universitet, bidrar i stället filtret till ett förtroendegap där barn inte vågar dela funderingar eller larma om det som är obehagligt.

Tankegångar som lägger för stort ansvar på barnen, menar författaren och föreläsaren Maria Ahlin:

- Ansvaret att filtrera bort porr på nätet kan inte ligga på barnen. Vi förväntar oss ju inte att barnen ska navigera bort från exempelvis alkoholreklam, så varför pornografi?

# data[].attributes.attachment_link.title
Porrfilter i skolan - fråga som splittrar experterna

# data[].attributes.attachment_link.description
Många barn möter porr för första gången i skolmiljö. Det säger föreläsare som SVT Nyheter har talat med. Hälften av landets skolor försöker begränsa tillgången genom att ha porrfilter på sina nätverk. Men åtgärden är omtvistad. Internetforskaren Elza Dunkels menar att filtren kan leda till att barnen inte vågar dela sina funderingar eller slå larm till vuxna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sluta upp med att se mobiltelefonen som enbart något av ondo för dagens unga

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anders Hansen är för ett nationellt mobilförbud i Sverige.

- Mobiltelefoner har en fantastisk förmåga att aktivera hjärnans belöningssystem, säger han och förklarar att alltför många barn plockar upp mobilen ungefär var tioende minut, under dygnets vakna timmar.

- Problemet är att det stör vår uppmärksamhet. För att vi ska lära oss något så måste vi fokusera på något. Vi är dåliga på att multitaska, tillägger Hansen.

"Bör förbjuda förbud"

Joakim Jardenberg tycker inte att man ska förbjuda mobiltelefoner i skolan.

- Jag tycker man ska förbjuda ett förbud, säger han och tillägger att man istället ska lära barn att hantera stressen kring mobilerna.

Allt fler skolelever visar nämligen tecken på det vissa kallar skärmstress, nåt som går ut över hur barnen mår och hur de lyckas prestera i skolan.

- Hur ska vi hjälpa dem hantera detta och hjälpa dem ta kontrollen över de här problemen om inte i skolan? undrar Jardenberg.

"Ska inte blunda"

Att ta ifrån elever mobilerna i skolan tycker Jardenberg bara är att ducka för problemet.

- Uppenbarligen finns redan den här tekniken i deras liv. Om de kommer till skolan och har problem med det här, då måste skolan ta ett ansvar för att försöka hjälpa dem, säger han.

Hansen håller med om att man inte bör blunda för digitaliseringen som påverkat hela samhället och att det exempelvis är bra att använda datorer i undervisningen. Men detta betyder inte att man ska ha mobilen i klassrummet, tycker han.

- Effekten kan bli att vi hela tiden stör vår koncentration, matar oss med ny information och hjärnan ska hela tiden ta in den här informationsfloden som väller över en. Då har man inte tid att lära sig saker, säger Hansen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debatt i Aktuellt: Ska skolbarn förbjudas ha mobiler i skolan?

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag är det upp till skolor och rektorer att sätta sina egna regler gällande mobilförbud. I Frankrike har man från och med i höst infört ett nationellt förbud mot mobiltelefoner i skolan - även på rasterna. I Aktuellt debatterade Anders Hansen, överläkare i psykiatri, och Joakim Jardenberg, som föreläser i frågor om internet, om huruvida Sverige ska gå i Frankrikes fotspår.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi måste behandla pojkar och flickor olika - för att ge dem samma chans i livet

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Att vi föräldrar vill att våra barn ska utvecklas efter sina förutsättningar och inte hämmas av stereotypa könsroller om hur en kille eller tjej ska vara är inget nytt. Personalen i förskolan och skolan har också under många år försökt motverka traditionella könsroller. Trots det är fortfarande 98 procent av förskollärarna kvinnor. Män begår också fortfarande mer än 90 procent av alla våldsbrott. Så vi har inte lyckats särskilt bra.

Många genusfundamentalister säger nu att om vi bara försöker skapa könsneutrala barn genom att behandla pojkar och flickor exakt lika så löser vi problemet. Vi ska ge dem könsneutrala namn och leksaker, börja använda ordet "hen", förbjuda flickor från att klä sig i rosa och välja genuscertifierade förskolor. Förskollärarna ska agera könspoliser, slänga ut dockvrån och avstyra alla typiska kill- och tjejlekar.
Men den strategin kommer inte att lyckas, för kön är inte bara en social konstruktion. Alla skillnader mellan pojkars och flickors beteende beror inte på att vi behandlar flickor och pojkar olika. Den som offentligt vågar ifrågasätta den feministiska genusdoktrinen utsätts för personangrepp, hånas och förlöjligas.
En som haft modet att göra det är Martin Ingvar, professor i klinisk neurovetenskap vid Karolinska institutet. I en statlig utredning konstaterar han att det visst finns genetiska orsaker till skillnader mellan pojkars och flickors beteende.

Hjärnan utvecklas exempelvis olika hos pojkar och flickor. Flickors hjärna är störst när de är tio, elva år, medan pojkars hjärna blir det först senare. Kvinnor har fler förbindelser mellan vänster och höger hjärnhalva. Pojkar och män har mer av hormonet testosteron, en orsak till att de är mer aggressiva och har fler tillfälliga sexuella förbindelser. Flickor som under fosterstadiet fått ovanligt mycket testosteron på grund av en ämnesomsättningsrubbning hos modern är betydligt mer pojkaktiga både i sin lek och i sitt beteende.

Flickor är mer språkligt begåvade än pojkar. De är mer ambitiösa och motiverade och har bättre betyg i alla ämnen utom idrott. Dubbelt så många flickor läser vidare vid universitet och högskola. De har däremot sämre psykisk hälsa, framförallt i tonåren. Förmodligen för att de har en medfödd större sårbarhet.
Vi ska inte göra våld på naturen och försöka skapa könsneutrala barn. Ska de utvecklas optimalt och inte hämmas av biologiska skillnader och stereotypa könsroller ska vi i stället behandla dem olika. Men inte på det traditionella sättet där pojkar att vara tuffa och coola och flickor söta, tysta och snälla.
Vi ska medvetet träna pojkar att bli bättre på att kontrollera sin ilska och inte hävda sig genom att trycka ner andra. Vi behöver motivera dem att ta skolan på större allvar och utveckla sin känslomässiga intelligens och sociala kompetens. Annars kommer många av dem att 20 år senare vara olyckliga, lågutbildade, arbetslösa, frånskilda män.
Vi behöver medvetet lära flickor att tro på sig själva, att våga säga ifrån och ibland tänka lite mer på sig själva. Uppmuntra dem våga satsa, ta risker, men inte ställa så höga krav på sig själva. De måste inte vara snygga, smala, smarta och sexiga för att duga.
Ska vi ge pojkar och flickor lika stor chans att lyckas i livet kan vi inte undervisa dem på samma sätt i skolan. Pojkar är inte lika bra som flickor på att ta ansvar för sitt eget lärande och arbeta på egen hand. De behöver mer lärarledd undervisning i helklass. Med samma pedagogik ökar klyftan ännu mer mellan pojkars och flickors betyg och chanser att lyckas i livet och pojkarna blir de stora förlorare.

DEBATTÖREN

Alf B Svensson, 69, Nässjö. Leg. psykolog, författare, föreläser på temat barn och familj.

DEBATTEN

I läroplanen står det att förskolan ska motverka traditionella könsmönster och könsroller. Dagens debattör ser positivt på det, men menar att det är kontraproduktivt att försöka behandla pojkar och flickor lika eftersom skillnaderna i deras beteendemönster har biologiska orsaker.
Alf B Svensson

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Psykolog: Sluta försöka göra barn könsneutrala

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet. Att vi föräldrar vill att våra barn ska utvecklas efter sina förutsättningar och inte hämmas av stereotypa könsroller om hur en kille eller tjej ska vara är inget nytt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I min roll som förskollärare har jag snöat in mig ganska mycket på genusfrågor, och vill dela några knep om hur vi kan lära små barn om gränssättning och sitt eget värde redan från väldigt tidig ålder, vilket känns högaktuellt med tanke på #Metoo rörelsen.

Det är enkla förhållningssätt att ha i åtanke när vi umgås med små barn, som kan lära dem viktiga verktyg när de blir äldre.

1. Lär dem vikten av deras NEJ.
Tänk dig att du kittlas, brottas och busar med ett barn som skrattar så hen kiknar. Fantastiskt rolig situation, men om barnet någon gång i denna situation säger nej (och även om barnet skrattar och du vet att hen egentligen vill att du fortsätter) så sluta direkt. Förklara gärna varför du slutade och innan du återgår till buset så fråga barnet om hen vill att du fortsätter. Då visar du tydligt att deras NEJ väger tungt, och visar samtidigt exempel på hur samtycke fungerar.
LÄS MER: Debatt: Tack alla män som stöttar #metoo men ni som ska förklara, håll käft
2. Tvinga inte fram kramar.
De flesta av oss älskar att kramas och gosa med barn. Men, ibland vill de inte kramas och då ska de inte behöva det heller. Inte heller ska något barn tvingas krama mor/far-föräldrar eller andra släktingar som förväntar sig det, och förklara gärna för släktingarna att du inte tvingar barnet att kramas mot sin vilja.

3. Skratta inte bort det som gulligt.
En situation jag ofta sett är när ett litet barn vill krama ett annat litet barn, men det andra barnet inte vill. Då händer det ofta att en vuxen säger något i stil med "Det är ingen fara hen vill ju bara kramas". Och så skrattas det bort för att ungarna är ju så söta.

Gör inte det. Förklara istället för det kramande barnet att de andra barnet inte vill, erbjud en kram från dig själv istället.

Beröm även barnet som tydligt markerat att hen inte vill, och i samma veva kan man försöka lära barnen att man måste fråga först om någon vill ha en kram (eller invänta en tydlig signal, typ armarna utsträckta och leende).
LÄS MER: Debatt: Att göra skillnad på "riktiga män" och "fula gubbar" är tamejfan livsfarligt
4. Berätta om dina gränser
Nu är jag kvinna och jobbar med många ettåringar, vilket innebär att jag ofta bär barn som sticker ned handen i min urringning och börjar rota efter bröst, vilket inte alls är konstigt. Då brukar jag helt enkelt vänligt ta bort handen och säga "Nej, de är mina", för att markera att min gräns går där.

5. Tänk igenom komplimangen
Jag har som regel på jobbet att jag inte ger barn komplimanger utifrån deras utseende (vilket ibland är svårt då de är väldigt söta). Men, små barn kan inte göra skillnad på sak och person på samma vis som vuxna kan och de kan utifrån vuxnas komplimanger dra slutsatsen att de endast duger om de ser ut på ett visst sätt. Den viktigaste komplimangen vi kan ge ett barn är utan prestationskrav, till exempel: jag tycker om dig, du gör mig glad.

Jag menar inte att alla ska sluta ge barn komplimanger utifrån utseende, snarare variera dem lite och uppmärksamma andra kvalitéer också.

Börjar vi i tid kanske vi slipper #Metoo i framtiden.
Iris Valgeirsdottir En annan version av den här texten har tidigare publicerats på Iris blogg. LÄS MER: Så här debatterar du i Metro

# data[].attributes.attachment_link.title
Debatt: Tvinga inte barnen att kramas så kan vi undvika #metoo i framtiden

# data[].attributes.attachment_link.description
I min roll som förskollärare har jag snöat in mig ganska mycket på genusfrågor, och vill dela några knep om hur vi kan lära små barn om gränssättning och sitt eget värde redan från väldigt tidig ålder, vilket känns högaktuellt med tanke på #Metoo rörelsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
17 tiggare berättar själva om sina liv på svenska gator:

"De som vill förbjuda tiggeriet beskriver vår verklighet på ett sätt som vi inte känner igen.

Många av dem anser sig till och med vilja hjälpa oss genom att omöjliggöra vår enda chans till inkomst. Därför måste vi ta till orda."

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna i texten.

DEBATT | TIGGERI. Ni har alla sett oss, eller någon som vi. Vi som skriver det här sitter utanför era matbutiker med en plastmugg och ber om hjälp.

Vi har förstått att det pratas mycket om oss i media. Vi märker att vi får mindre pengar i koppen. Så vi vill också göra våra röster hörda i den debatt som handlar om våra liv.

Moderaterna i Göteborg vill införa ett lokalt tiggeriförbud, liksom kommunfullmäktige i Vellinge. Vi hör att debattörer använder den aktuella människohandelsdomen i Örebro för att sätta ny kraft bakom kravet på tiggeriförbud.

Vi som är kvinnor får inte sällan skamliga förslag av män som vill köpa sexuella tjänster av oss.

De som vill förbjuda tiggeriet beskriver vår verklighet på ett sätt som vi inte känner igen. Många av dem anser sig till och med vilja hjälpa oss genom att omöjliggöra vår enda chans till inkomst. Därför måste vi ta till orda.

Ingen blir mer upprörd än vi när människor i vår situation utnyttjas av människohandlare. Men är det vi som tigger frivilligt som ska bestraffas för det?

Vi är organiserade - men styrs inte av maffia

I en ledarartikel i Norrbottens-Kuriren står följande att läsa, under rubriken "Tiggeriet löser inte tiggarnas problem":
"Allt tiggeri är förmodligen inte organiserat på samma grymma sätt som i exemplen ovan. Men det är tydligt att gaturummen är kontrollerade och att de mest 'attraktiva' platserna fördelas enligt principer som på något sätt måste organiseras och upprätthållas." Det är riktigt att tiggeriet ofta är organiserat. Men det innebär inte att någon slags maffia styr alla oss som tigger. De flesta organiserar sig familjevis eller med grannar från hembyn. Att samma person oftast sitter på samma plats och tigger beror helt enkelt på att den personen varit "först till kvarn".
Tiggeriet handlar om att skapa relationer med människor som ofta går förbi dagligen. De flesta av oss som tigger respekterar den oskrivna regeln som säger att man inte stjäl någon annans plats.

Vi vill också understryka att tiggeriet visst hjälper oss som tigger. Det gör det möjligt för oss att ställa mat på våra barns bord. Det har hjälpt somliga av oss att bygga hus i våra hembyar, där vi tidigare bodde i skjul. Det är med pengarna som vi tjänar på att tigga som vi kan skicka våra barn där hemma till skolan i hopp om att de ska slippa sitta på gatan och tigga som vi.

På Göteborgs-Postens ledarsida går skribenten Jenny Sonesson så långt att hon jämför oss som tigger med prostituerade:
"Alla som prostituerar sig upplever inte att de utnyttjas och styrs av hallickar. Alla som tigger anser inte att de är offer för kriminella. Men det är uppenbart att prostitution och tiggeri bidrar till att göda kriminella nätverk som profiterar på människors utsatthet."
Vi som är kvinnor får inte sällan skamliga förslag av män som vill köpa sexuella tjänster av oss. I vår romska kultur är tiggeriet ovärdigt. Men prostitution är helt otänkbart och det är en svår kränkning att jämställa oss med dem som säljer sex, även om vi förstås vet att de som gör det också har det väldigt tufft.

Vi ser Sverige som en förebild

Givetvis håller vi med de politiker och debattörer som vill förbjuda tiggeriet om att Rumänien och Bulgarien borde ta ett mycket större ansvar för romer. Men vi undrar på vilket sätt det skulle bidra till en lösning i våra hemländer att Sverige gör på samma sätt och jagar i väg oss?
Vi möter en del svenskar som uppenbart inte vill ha oss här. Ibland spottar man på oss, skriker åt oss eller pekar finger. Men i huvudsak är Sverige enligt oss befolkat av välvilliga människor. Vi ser Sverige som en förebild för de länder vi kommer ifrån.
Med denna text ber vi inte om några kronor i muggen. Vi ber Sveriges politiker att fortsätta vara föredömen. Vi ber er att inte förbjuda vår enda chans till laglig försörjning.

FOTNOT: Artikeln är skriven i samarbete med Göteborgs Räddningsmission och Föreningen Hem - två idéburna organisationer som arbetar med hjälpinsatser för fattiga EU-medborgare.

Mariușa Bărăgoi, från Rumänien, tigger i Göteborg

Georgeta Baicu, från Rumänien, tigger i Göteborg

Adeluța Dedu, från Rumänien, tigger i Göteborg

Ion Vasile, från Rumänien, tigger i Göteborg

Mustafa Sherif, från Bulgarien, tigger i Göteborg

Donka Pandakova, från Bulgarien, tigger i Göteborg

Rozalia Petrova, från Bulgarien, tigger i Göteborg

Sabka Georgieva, från Bulgarien, tigger i Göteborg

Pamela Căldăraru, från Rumänien, tigger i Stockholm

Spania Brătianu, från Rumänien, tigger i Stockholm

Romeo Lăcatuș, från Rumänien, tigger i Malmö

Mădălina Bonculescu, från Rumänien, tigger i Malmö

Adrian Miroslav, från Rumänien, tigger i Malmö

Gina Ionescu, från Rumänien, tigger i Malmö

Florinel Lupu, från Rumänien, tigger i Malmö

Laurențiu Pandelică, från Rumänien, tigger i Malmö

Marius Lăcătuș, från Rumänien, tigger i Malmö

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Tiggeriet är ofta organiserat - men inte av en maffia

# data[].attributes.attachment_link.description
17 tiggare berättar själva om sina liv på svenska gator: "De som vill förbjuda tiggeriet beskriver vår verklighet på ett sätt som vi inte känner igen. Många av dem anser sig till och med vilja hjälpa oss genom att omöjliggöra vår enda chans till inkomst. Därför måste vi ta till orda."

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Slöjförbud begränsar kvinnors frihet

# data[].attributes.attachment_link.description
REPLIK. "Heltäckande klädsel såsom burka och niqab är inte en religiös symbol. Det är ett uttryck för kvinnoförtryck och en förlegad syn på kvinnans roll i förhållanden till...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Snart är det dags för planetens kanske viktigaste val. Klimatet är en av de största frågorna för mänskligheten och behöver vara det även i valet. Många partier verkar tycka att klimatfrågan ska lösas sen. Att politiker i framtiden får göra det jobbet, eller att vi bara kan sitta och vänta och hoppas på att ny teknik ensamt ska lösa problemet.

Det håller inte. För det är bråttom. Klimatkrisen går inte att skjuta fram. Det är nu vi ska lösa det här. Det är nu vi ska vara modiga. Det är nu vi ska ta de viktiga politiska besluten. Det är nu vi tillsammans ska ta hand om den här planeten. Det går inte att blunda längre.

För den som bara vågar tänka lite nytt finns många möjligheter att både minska utsläppen och skapa ett bättre samhälle. Priset på solceller och annan förnybar energi går ständigt nedåt och ger oss möjlighet att producera så mycket energi vi behöver utan att förstöra vår planet på köpet.

Om vi bygger om våra samhällen så att kollektivtrafik och cykel ges mer plats får vi bättre hälsa och trevligare samhällen samtidigt som utsläppen minskar. Om vi kör våra bilar på el, biogas och andra miljövänliga bränslen kan vi bli självförsörjande och slippa beroendet av olja från Ryssland eller diktaturer i Mellanöstern.

Om vi släpper tanken om att ständigt konsumera mer och mer kan vi få mer tid för att leva och umgås med nära och kära.

I Jämtlands län vill vi förbättra tågtrafiken med tätare och snabbare avgångar för att fler ska välja tåg i stället för flyg.

Vi vill göra oss helt oberoende av fossila bränslen och producera vår energi lokalt.

Vi vill bygga ut fler säkra och snabba cykelvägar så att fler kan välja cykel i stället för bil.

Vi vill producera mat utan giftiga tillsatser och bruka våra skogar på ett hållbart sätt som gynnar biologisk mångfald.

Vi står inför ett mycket viktigt val. Ett val som handlar om att vi ska kunna titta våra barnbarn i ögonen och säga att vi gjorde allt vi kunde. Ett val där tron på en modern och hållbar värld där vi tar hand om varandra, står mot ett hårdare slit- och slängsamhälle. Ett val där nya smarta lösningar står mot att köra på som vi alltid har gjort.

Rent konkret handlar det om att göra allt vi kan för att sänka utsläppen, skydda djur och natur, öka jämställdheten och bekämpa de sociala orättvisorna.

Det är nu vi ska lösa det här. Klimatet kan inte vänta.

Anton Nordqvist (MP) kandidat till riksdagen

Karin Thomasson (MP) kandidat till Region JH

Florian Stamm (MP) kandidat till Östersunds kommun

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Miljöpartiet: För att rädda klimatet måste vi börja nu

# data[].attributes.attachment_link.description
Snart är det dags för planetens kanske viktigaste val. Klimatet är en av de största frågorna för mänskligheten och behöver vara det även i valet. Många partier verkar tycka att klimatfrågan ska lösas sen. Att politiker i framtiden får göra det jobbet, eller att vi bara kan sitta och vänta och hoppas på att ny teknik ensamt ska lösa problemet.

# data[].attributes.body
Läs den här faktatexten om snus. Skriv sedan en kort text där du argumenterar för att sluta snusa. Försök få med tre källhänvisningar till texten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny forskning visar att snusare har en ökad risk för typ 2-diabetes. Men hur negativa är snusets hälsoeffekter i övrigt?

# data[].attributes.body
Här hittar ni Jasons tal i skrift samt en sammanställning av vanliga stilfigurer.