# data[].attributes.body
Individuell oppgave.
Lag en post hvor du 1) Har temaet for utviklingsarbeidet ditt som overskrift 2) Siterer (noen av) praksisbarnehagens årsplans beskrivelser av temaet og 3) Kommenterer sitatet. Ta i bruk MacNaughtons kritiske spørsmål i tenkearbeidet ditt.

# data[].attributes.body
Gruppeoppgave: Diskuter og kommenter hverandres poster. Bruk MacNaughtons kritiske spørsmål i tenkearbeidet.

# data[].attributes.body
I årsplanen til barnehagen står det under digital kompetanse:

· ” Digital kompetanse er summen av ulike ferdigheter og ulik kompetanse som til
sammen utgjør den digitale kompetansen som gjør det mulig å fungere godt i dagens teknologiske samfunn”.

·  " Dette er ikke en erstatning for annet pedagogisk arbeid, men et supplement til annet arbeid i barnehagen".

Slik jeg ser det ønsker de å gi barna mulighet til å bli kjent med digitale verktøy innenfor ulike områder, uten at dette overtar for andre ting som bøker, brettspill osv. Kjempe fint om barnehagen kan være med å utjevne forskjeller innenfor bruk av digitale verktøy, da det ikke er alle som har tilgang til dette hjemme.

# data[].attributes.body
I årsplanen er barns medvirkning nevnt i forskjellige mål og delmål, men jeg finner ikke mye av det i hovedmålene/satsingsområdene - kun sammen med en rekke sitater fra Rammeplanen, og jeg så dessverre svært lite av det i praksis.  I Årsplanens satsingsområder/hovedmål står bl.a. "Se meg, vær der for meg! Med vekt på barnas selvfølelse og egenverdi" og de nevner turer som positivt for samspillet mlm barn-barn og barn-voksne. Jeg tror nok at en større bevissthet rundt medvirkningsbegrepet - og spesielt for de yngste er på sin plass

# data[].attributes.body
I årsplanen er høytlesing nevnt som punkt under plan for månedene.

# data[].attributes.headline
Arbeide med barns medvirkning i alle hverdagssituasjoner. 

# data[].attributes.subject
Arbeide med barns medvirkning i alle hverdagssituasjoner. 

# data[].attributes.body
Hvilke situasjoner er dette? Og hvilke situasjoner er det viktig for barn å medvirke i?

# data[].attributes.body
Nesten ikke nevnt i årsplanen. Det står at de skal ha blant annet høytlesing i førskoleklubben, og at de skal ha om Egner sine verk.

I barnehagen leses det lite utenom i samlingsstunder. Hverken barna eller de voksne tar initiativ, men bøkene står godt synlig og tilgjengelig for barna.

# data[].attributes.body
Personalet har god kunnskap om det enkelte barns språklige utvikling.

# data[].attributes.body
I en tabell oppsummerer barnehagen de voksnes rolle knytta til aktiviteter innenfor fagområdene i rammeplanen. Der sier de bl.a. at de voksne skal være aktive og lekne i arbeidet med fagområdet kropp, bevegelse og helse. Årsplanen sier også at ”vi legger til rette for lek og aktiviteter tilpasset barnas alder og utvikling”.

For noen barn, kanskje særlig blant de yngste, vil den voksnes deltakelse i uteleken kanskje være avgjørende for deres trivsel ute.

Ulike syn på barn, barns lek og ikke minst utetida generelt vil trolig ha innvirkning på hvordan de ansatte ser på deres egen rolle i leken ute.

Ved å observere barnas lek, for så å forsøke å bidra med noe for å utvikle den, uten å kapre den, kan de voksne legge til rette for utvikling.

# data[].attributes.headline
Overgang – de minste barna i barnehagen 

# data[].attributes.subject
Overgang – de minste barna i barnehagen 

# data[].attributes.body
·         Personalet skal være en trygg base for barnet og bidra til at barnet får en trygg og god tilknytning til de voksne på avdelingen. Barn trenger å knytte seg til en eller flere voksne for å etablere en trygghet i tilværelsen.

·         Videre presiseres det i årsplanen at små barn kommunisere variert og mangesidig med omverdenen, gjennom kroppsspråk, lyder og ord.

Når et barn skal skifte avdeling vil de møte nye barn og voksne. De skal finne sin plass, og bli del av en ny gruppe. For at denne overgangen skal oppleves som trygg må barna tilvennes i gruppa sammen med voksne de allerede har etablert en god relasjon til. Det vil også være fordelaktig om flere barn fra samme småbarnsavdeling «besøker» storbarnsavdelingen sammen i forkant av oppstarten på den gitte avdelingen.
Videre ser jeg det særdeles viktig at de ansatte på storbarnsavdelingen setter av tid hos de voksne til å gjøre seg kjent med barna som er på «besøk». Dette er avgjørende for at barna skal utvikle et nært og trygt forhold til den voksne, som vil gjøre overgangen mer skånsom for det enkelte barnet.

# data[].attributes.body
Mottoet i barnehagen er "ulikheter er vår styrke". Men de jobber ikke med det flerkulturelle.

# data[].attributes.body
Årsplanen skriver om lek og litt om uteareal, men ikke om leken som skjer ute. Det er mange som blomstrer under frileken, men ikke alle. Det er også mange voksne som legger til rette for at barna skal være ute mest på grunn av at diskursene sier at alle barn helst skal være ute iløpet av dagen.

# data[].attributes.headline
Fremme sosial og emosjonell kompetanse hos barn

# data[].attributes.subject
Fremme sosial og emosjonell kompetanse hos barn

# data[].attributes.body
Jobber med å heve personalets kompetanse i
forebyggende arbeid  i forhold til å fremme sosial og emosjonell
kompetanse hos barn. "Dette er vi med på for å styrke vår
felles pedagogiske plattform og utvikle kvaliteten på det
arbeidet vi gjør/tilrettelegger for sammen med barna"

Barnehagen har et ansvar for å kartlegge og analysere
virksomhetens kompetansebehov. Det er viktig at barnehagens
arbeidstakere stimuleres til å øke sin kunnskap og kompetanse.
Barnehagen kartlegger den enkeltes kompetanse, og på bakgrunn
av dette gjennomføres kompetansehevende tiltak, med eksterne
eller interne tilbud. Både barnehagen og den enkelte har hver
for seg, og i fellesskap, ansvar for å ivareta
kompetanseutviklingen.

# data[].attributes.body
Barnesamtaler. Hvordan har de fokuset på dette i hverdagen. Er de voksne deltagere sammen med barna og hvilke kartleggingsverktøy bruker de

# data[].attributes.body
I årsplanen står det skrevet under punktet som omhandler likestilling at "likestilling mellom kjønnene skal gjenspeiles i barnehagens pedagogikk ved at man skal møte og oppdra barn til å møte og skape et likestilt samfunn." Og at "barnehagen skal utforme det fysiske miljøet ut fra barnegruppa, ikke ut fra jenter/gutter."
Det er viktig at vi som arbeider i barnehagen er oss bevisste at alle barn er ulike. Med tanke på kjønnsdiskursene som kan  ligge til grunne hos mange er det viktig at de ansatte får økt kunnskapen sin om kjønn( både sosialt og biologisk) slik at man kan handle deretter. Man bør også ha samtaler med barna for å minske sjansen for holdninger orhold til stereotypiske.  Det er ikke alltid slik at jenter ønsker å leke med det vi kanskje før assosierte med «jenteleker» som i dukkekroken, eller at guttene alltid leker med biler. For å fremme at man ikke har holdninger som dette i barnehagen burde aktiviteter og lekerom bli planlagt slik at barna kan leke der og med det de selv ønsker uten at det blir datt spørsmål rundt dette. Økt kunnskap om kjønn er med på at hverdagen kan bli mer likestilt.
Med tanke på likestilling handler det vel heller ikke alltid om at alle skal bli behandlet helt likt? men istedet tenke at de ulike behovene og forutsetningene barna har, kan bli lagt vekt på og tatt hensyn til på lik måte og møtt på ulike måter.

# data[].attributes.headline
I årsplanen står det at	"Barna får lære å ta ansvar for seg selv, egne valg og konsekvensene av valg de tar".

# data[].attributes.subject
I årsplanen står det at	"Barna får lære å ta ansvar for seg selv, egne valg og konsekvensene av valg de tar".

# data[].attributes.body
Språkstimulering ved hjelp av bildebøker
I årsplaner står det at barnehagen må bidra til at barna får positive og varierte erfaringer med bruk av språk, gjennom blant annet  høytlesning. Bøker er god inspirasjon for å invitere barn inn i språkets verden. En god språkutvikling og språkforståelse er viktig for det sosiale samspillet og kommunikasjonen til barnet.

# data[].attributes.body
I årsplanen står det at "barnehagen skal legge til rette for at måltider og matlaging bidrar til måltidsglede, deltakelse, samtaler og felleskapsfølelse".

Lunsjmåltidet i barnehagen så serveres det 4 dager av fem serveres brødmat der barna selv smører og velger pålegg. Dette kan bidra til deltakelse og samtaler rundt måltidet. Spørsmålet er på hvilken måte de ansatte samtaler med barna om det kun er ”hvilket pålegg vil du ha, den, ok skal jeg hjelpe deg”, eller om de benevner pålegget. Hva med de barn som ikke kan norsk, på hvilken måte tilrettelegger man for dem og velge pålegg. Ser de alt som ligger på bordet. Får de lov og se. Får de lov til å smake og velge nytt, hvis de ikke er vant til norsk matkultur? Kanskje matkulturen hjemme er annerledes enn den i barnehagen. Spør de voksne om hva barna spiser hjemme. Liker barna maten. Må man snakke om mat, eller kan man snakke om noe annet under måltidet? Snakker man med alle barna, eller med noen få? Handler om å vente på tur, si at dette likte jeg ikke på en god måte. Men hvor gamle er barna? Hva kan vi forvente av dem?

# data[].attributes.body
Lek og vennskap
Fokus i barnehagen

# data[].attributes.body
Pedagoger tenger tid og mangler tid for planleggingen men ped. medarbeider ønsker at alle jobber 7,5 timer per dag.
Hvordan bruke ub.tid best og når, Planlegge etter arbeidstid eller å trekke seg fra avdelingen 1 time hver dag for å planlegge og ta hensyn eller være tigjengelig for avdelingen hvis de trenger hjelp.

# data[].attributes.body
inkluderende barnehagemiljø. samspill mellom barn, vennskap og gode relasjoner.

# data[].attributes.headline
Guttebarn og maskulinitet i ett feministisk barnehagelandskap 

# data[].attributes.subject
Guttebarn og maskulinitet i ett feministisk barnehagelandskap 

# data[].attributes.body
Guttbarns biologiske behov for å måle styrke med hverandre, generelt høyere fysisk nivå.

# data[].attributes.body
I barnehagens årsplan står det at barnehagen skal arbeide for å ha et godt språkmiljø. Dette skal de oppnå med å blant annet høytlesing og lek med bøker, i tillegg til gode samtaler og barns deltagelse i daglige situasjoner. Kommunen barnehagen ligger i har fokus på språkutvikling dette året.

# data[].attributes.body
Barnehagens satsingsområde er språk og relasjoner. De er opptatt av tidlig og god språkstimulering. Det står også om å bruke smågrupper og å møte barna der de er på deres nivå. Ha et fokus på fellesskap og jobbe ut ifra barnas interessenivå. Den voksne skal inkludere alle i fellesskapet i barnehagen. De nevner viktigheten av aktiviteter som skaper trygghet som feks. sang og navnleker. Derfor lurer jeg på hvorfor de ikke bruker samlingsstunder i barnehagen. De 2 ukene jeg var på avdelingen så hadde de kun to fellessamlinger med også den andre avdelingen, men ingen små samlinger med kun barna på avdelingen. Blir de frastjålet mye som de kunne hatt?

# data[].attributes.body
"Barna skal inkluderes i aktiviteter der de kan få være i... sosial samhandling og oppleve motivasjon og mestring ut ifra egne forutsetninger... Barna skal øve på å sitte rolig på stolen, bruke språket og ha en god atmosfære under måltidet... Barna skal få øve seg på å smøre sin egen mat og smake på maten som blir servert. Når vi er ferdige med måltidet, takker vi for maten og rydder etter oss"
Har et fremtidsperspektiv ved at barna skal øve seg på å sitte rolig på stolen, kan man forvente dette av 1-2 åringer? I praksis opplevde jeg at det de voksne brukte måltidet for å snakke sammen og snakket lite med barna - barna skulle sitte og være i ro. Denne praksisen utviste at det var de voksne som fikk fordelen, ikke barna.