# data[].attributes.body
Kuntoutuksen tavoitteena on edistää sairaan, vammaisen tai vajaatoimintakykyisen ihmisen toimintakykyä, itsenäistä selviytymistä, hyvinvointia, osallistumismahdollisuuksia ja työllistymistä. Lääkinnällinen kuntoutus on fyysisen toimintakyvyn palauttamiseen ja toimintakyvyn ylläpitämiseen tähtäävää kuntoutusta.
Lääkinnällisen kuntoutuksen järjestämisvastuu määräytyy vammautumistapahtuman, henkilön iän ja vamman aiheuttamana haitan perusteella. Vaativan lääkinnällisen kuntoututksen asiakas ei saa olla julkisessa laitoshoidossa, eikä kuntoutus saa liittyä välittömään sairaalahoitoon sekä kuntoutuksen tavoitteet eivät saa olla ainoastaan hoidollisia vaan myös suoriutumista ja osallistumista mahdollistavia. Kuntoutustarpeen on myös kestettävä vähintään vuosi.

# data[].attributes.headline
Moniammatilliseen työryhmään kuuluvat tarpeen mukaan lääkäri ja kuntoutusohjaaja, fysioterapeutti, toimintaterapeutti, sairaanhoitaja, neuropsykologi, ammatillinen kuntoutusneuvoja, sosiaalityöntekijä, apuvälinekeskuksen ja erikoisalojen apuvälinepalveluiden työntekijät. Tarvittaessa myös erikoiskonsultaatiot esim. ortopedia, urologia, keuhkosairaudet. Kelan järjestämään vaativaan moniammatilliseen yksilökuntoutukseen osallistumisoikeus voi olla potilaalla, jonka sairauteen tai vammaan liittyy rajoitteita, jotka vaikeuttavat huomattavasti arjen sujumista.  Kuntoutusta varten tarvitaan kuntoutussuunnitelma, jonka tekee hoitava lääkäri julkisessa terveydenhuollossa. Yksilöllisessä kuntoutussuunnitelmassa tavoitteena on, että kuntoutus johtaisi toimintakyvyn parantumiseen tai tukisi jäljellä olevaa toimintakykyä. Tarvittaessa laaditaan palvelusuunnitelmaa täydentäviä suosituksia. Kuntoutussuunnitelmaan kirjataan mm. elämäntilanne, toimintakyky, sairauteen tai vammaan liittyvät suoriutumisen ja osallistumisen rajoitteet arkielämän tilanteissa sekä ympäristön merkitys suoriutumiselle. Suunnitelmaan perustellaan toimenpiteiden tarve ja sovitaan kuntoutuksen tavoitteet. Moniammatillinen kuntoutus järjestetään kuntoutuslaitoksessa, jossa voi yöpyä. Kuntoutusjakson sisältö perustuu kuntoutujan omiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Kuntoutuksesta vastaa moniammatillinen työryhmä. Kuntoutus voidaan toteuttaa joko yhdessä tai useammassa jaksossa ja omaisilla on mahdollisuus osallistua jaksolle. Moniammatillista yksilökuntoutusta järjestetään eri sairausryhmille kuten mm. aistivammojen linja, tuki- ja liikuntaelinsairaus ja reumapalvelulinja, neurologinen linja.

# data[].attributes.subject
Moniammatilliseen työryhmään kuuluvat tarpeen mukaan lääkäri ja kuntoutusohjaaja, fysioterapeutti, toimintaterapeutti, sairaanhoitaja, neuropsykologi, ammatillinen kuntoutusneuvoja, sosiaalityöntekijä, apuvälinekeskuksen ja erikoisalojen apuvälinepalveluiden työntekijät. Tarvittaessa myös erikoiskonsultaatiot esim. ortopedia, urologia, keuhkosairaudet. Kelan järjestämään vaativaan moniammatilliseen yksilökuntoutukseen osallistumisoikeus voi olla potilaalla, jonka sairauteen tai vammaan liittyy rajoitteita, jotka vaikeuttavat huomattavasti arjen sujumista.  Kuntoutusta varten tarvitaan kuntoutussuunnitelma, jonka tekee hoitava lääkäri julkisessa terveydenhuollossa. Yksilöllisessä kuntoutussuunnitelmassa tavoitteena on, että kuntoutus johtaisi toimintakyvyn parantumiseen tai tukisi jäljellä olevaa toimintakykyä. Tarvittaessa laaditaan palvelusuunnitelmaa täydentäviä suosituksia. Kuntoutussuunnitelmaan kirjataan mm. elämäntilanne, toimintakyky, sairauteen tai vammaan liittyvät suoriutumisen ja osallistumisen rajoitteet arkielämän tilanteissa sekä ympäristön merkitys suoriutumiselle. Suunnitelmaan perustellaan toimenpiteiden tarve ja sovitaan kuntoutuksen tavoitteet. Moniammatillinen kuntoutus järjestetään kuntoutuslaitoksessa, jossa voi yöpyä. Kuntoutusjakson sisältö perustuu kuntoutujan omiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Kuntoutuksesta vastaa moniammatillinen työryhmä. Kuntoutus voidaan toteuttaa joko yhdessä tai useammassa jaksossa ja omaisilla on mahdollisuus osallistua jaksolle. Moniammatillista yksilökuntoutusta järjestetään eri sairausryhmille kuten mm. aistivammojen linja, tuki- ja liikuntaelinsairaus ja reumapalvelulinja, neurologinen linja.

# data[].attributes.body
Kuntoutus on maksutonta. Sinulla saattaa olla oikeus kuntoutusrahaan kuntoutuksen ajalta. Kela korvaa myös kuntoutukseen tehtyjä matkoja.

# data[].attributes.headline
Sopeutumisvalmennus lähtee kuntoutujan ja hänen läheisensä tiedon ja tuen tarpeesta. Kurssit auttavat kuntoutujaa ja hänen perhettään sopeutumaan sairauden tai vamman mukanaan tuomiin muutoksiin ja kuntoutumaan siitä. Tarkoitus on tukea sopeutumista uudenlaiseen elämäntilanteeseen sekä työ- ja toimintakykyyn. Sopeutumisvalmennuksessa tuetaan kuntoutujan ja hänen läheisten voimavaroja, osallistumista, elämänhallintaa ja elämänlaatua sekä annetaan tietoa, jonka avulla he voivat tehdä tavoitteitaan tukevia valintoja. Kursseilta saa myös tietoa sairaudesta, vertaistukea sekä tukea arjen toimintoihin ja niistä suoriutumiseen. Kuntoutus- ja sopeutumisvalmennuskurssit toteutetaan ryhmäkuntoutuksena. Lapsille suunnatut kurssit järjestetään perhekursseina, joille vanhemmat ja sisarukset voivat osallistua.Yleisimmät sairaudet, joille tarjotaan kursseja, ovat tuki- ja liikuntaelinsairaus, sydänsairaus, aivoverenkiertohäiriö, kuulo- ja näkövamma, liikunta- ja monivammaisuus, reuma, syöpä ja mielenterveyshäiriö. Jonkin verran järjestetään kursseja myös omaishoitajille ja ikääntyneille kuten yli 68-vuotiaille monisairaille sekä muille vamman tai sairauden kohderyhmille.

# data[].attributes.subject
Sopeutumisvalmennus lähtee kuntoutujan ja hänen läheisensä tiedon ja tuen tarpeesta. Kurssit auttavat kuntoutujaa ja hänen perhettään sopeutumaan sairauden tai vamman mukanaan tuomiin muutoksiin ja kuntoutumaan siitä. Tarkoitus on tukea sopeutumista uudenlaiseen elämäntilanteeseen sekä työ- ja toimintakykyyn. Sopeutumisvalmennuksessa tuetaan kuntoutujan ja hänen läheisten voimavaroja, osallistumista, elämänhallintaa ja elämänlaatua sekä annetaan tietoa, jonka avulla he voivat tehdä tavoitteitaan tukevia valintoja. Kursseilta saa myös tietoa sairaudesta, vertaistukea sekä tukea arjen toimintoihin ja niistä suoriutumiseen. Kuntoutus- ja sopeutumisvalmennuskurssit toteutetaan ryhmäkuntoutuksena. Lapsille suunnatut kurssit järjestetään perhekursseina, joille vanhemmat ja sisarukset voivat osallistua.Yleisimmät sairaudet, joille tarjotaan kursseja, ovat tuki- ja liikuntaelinsairaus, sydänsairaus, aivoverenkiertohäiriö, kuulo- ja näkövamma, liikunta- ja monivammaisuus, reuma, syöpä ja mielenterveyshäiriö. Jonkin verran järjestetään kursseja myös omaishoitajille ja ikääntyneille kuten yli 68-vuotiaille monisairaille sekä muille vamman tai sairauden kohderyhmille.

# data[].attributes.headline
Silmu-kuntoutuskurssilla saat eväitä elämänhallintaan ja työssä jaksamiseen jos tunnet tarvitsevasi tukea tai apua masennukseen ja ahdistusoireisiin. Kurssi auttaa sinua parantamaan henkisiä voimavarojasi ja tukee jaksamistasi työssä ja opiskelussa. Kurssin aikana opit hyödyntämään omia vahvuuksia ja saat monipuolisia vinkkejä sosiaalisen ja liikunnallisen aktiivisuutesi vahvistamiseen. Ryhmässä huomaat, ettet ole yksin ongelmiesi kanssa. Silmu-kurssi kestää yhteensä 15 vuorokautta. Kurssi toteutetaan vähintään kolmessa jaksossa 12 kuukauden aikana.

# data[].attributes.subject
Silmu-kuntoutuskurssilla saat eväitä elämänhallintaan ja työssä jaksamiseen jos tunnet tarvitsevasi tukea tai apua masennukseen ja ahdistusoireisiin. Kurssi auttaa sinua parantamaan henkisiä voimavarojasi ja tukee jaksamistasi työssä ja opiskelussa. Kurssin aikana opit hyödyntämään omia vahvuuksia ja saat monipuolisia vinkkejä sosiaalisen ja liikunnallisen aktiivisuutesi vahvistamiseen. Ryhmässä huomaat, ettet ole yksin ongelmiesi kanssa. Silmu-kurssi kestää yhteensä 15 vuorokautta. Kurssi toteutetaan vähintään kolmessa jaksossa 12 kuukauden aikana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kela järjestää sopeutumisvalmennuskursseja lapsille, nuorille ja aikuisille sekä heidän lähiomaisilleen. Kurssit auttavat kuntoutujaa ja hänen perhettään sopeutumaan sairauden tai vamman mukanaan tuomiin muutoksiin tai kuntoutumaan siitä.

# data[].attributes.body
Kohderyhmänä ovat mielenterveyden häiriöitä sairastavat aikuiset, jotka ovat opiskelemassa, työelämässä, palaamassa työhön tai väliaikaisesti pois työelämästä sairauslomalla, kuntoutustuella tai työttömänä. Edellytyksenä on, että työ- ja toimintakykyä voidaan turvata tai parantaa suunnitellulla kuntoutuksella. Kuntoutustarpeen tulee olla todettu julkisessa tai yksityisessä terveydenhuollossa tai opiskelijaterveydenhuollossa tai työterveyshuollossa.

Kurssin tavoitteet

Kuntoutuskurssi tukee kuntoutujan fyysistä, psyykkistä, kognitiivista ja sosiaalista työ-, opiskelu- tai toimintakykyä sekä aktiivisuutta ja osallisuutta arjen eri ympäristöissä ja verkostoissa. Kuntoutuskurssilla on keskeistä oppia ymmärtämään omaan sairauteen liittyvä muuttunut elämäntilanne.  Kuntoutuminen vahvistuu kuntoutuskurssilla ja jatkuu sen jälkeen kuntoutujan arjessa. Kuntoutuskurssilla kuntoutuja oppii ja omaksuu sellaisia omatoimisia ja aktiivisia toimintatapoja, joiden avulla kuntoutuja suoriutuu päivittäisistä tehtävistään ja voi itse hallita sitä, miten sairaus vaikuttaa hänen elämäänsä.

Kuntoutuksen sisältö

Kuntoutumisprosessi on jokaiselle kuntoutujalle erilainen ja yksilöllinen kokemus.

Hyvän kuntoutuskäytännön lähtökohtana on kuntoutujan toimintakyvystä ja toiminnallisista näkökohdista lähtevien tarpeiden ja tavoitteiden ymmärtäminen ja niiden yhdistäminen asiantuntijoiden näkemykseen. Kuntoutuksessa otetaan huomioon mielenterveyden häiriöistä laadittujen Käypä hoito -suositusten linjaukset.

Kuntoutuksen periaatteisiin liittyy tavoitteellisuus, joka läpäisee koko kuntoutuksen, riippumatta kuntoutuksen pituudesta. Tavoitteita ja niiden toteutumista tarkastellaan jaksotetussa kuntoutuksessa myös jaksojen välillä ja seuraavan jakson alussa.

Kuntoutuksen sisällön ja toteuttamisen painotus lähtee sekä ryhmän että yksilön tavoitteista. Henkilöstö huomioi kuntoutujien tarpeet ja yksilölliset tavoitteet, vaikka kuntoutus on pääosin ryhmämuotoista.

Kuntoutuksessa käytettävät teemat ovat valinnaisia. Henkilöstö ja kuntoutujat valitsevat teemojen painotukset, jotka parhaiten soveltuvat kuntoutujien tavoitteisiin ja tarpeisiin.
Kuntoutujan yhteys työhön tai opiskeluun on tärkeänä osana kokonaisuutta kuntoutuksen alusta sen loppuun saakka.

Toteuttamistapa

Kuntoutus toteutetaan moniammatillisesti. Siinä hyödynnetään palveluntuottajalla olevaa kuntoutuksen erityisosaamista aikuisten mielenterveyden häiriöiden sairausryhmästä.

Kurssille osallistuu 10 kuntoutujaa. Kurssi toteutetaan avo- ja laitosmuotoisena kuntoutujan yksilöllisen tarpeen mukaan. Kurssi kestää yhteensä 15 vuorokautta. Kurssi toteutetaan aina vähintään kolmessa jaksossa. Jaksojen pituus on vähintään 3 vuorokautta. Kurssin jaksot sovitetaan 12 kuukauden ajalle tasaisin välein.

Kuntoutujan puoliso tai muu aikuinen omainen tai läheinen osallistuu kuntoutukseen hahmottaakseen läheisensä kokonaistilanteen, tuen tarpeen ja kyetäkseen edistämään kuntoutujan kuntoutumista.

Avo- ja laitosmuotoinen kurssi toteutetaan maanantain ja lauantain välisenä aikana.

Kurssin aikana henkilöstö käyttää monipuolisesti erilaisia kuntoutuksen työmenetelmiä. Toteutuksessa painottuvat erilaiset kuntoutujaryhmälle soveltuvat toiminnalliset menetelmät. Seuraavia menetelmiä on käytettävä tässä palvelulinjassa, kuten keskustelut, pienryhmätyöskentelyt, toiminnalliset menetelmät (mm. musiikkiterapia), verkostotyö, kuntoutuspäiväkirja ja välitehtävät. Lisäksi palveluntuottaja voi käyttää muita kuntoutuksen työmenetelmiä.

Erityisasiantuntijuudet

Kelan järjestämä avo- ja laitosmuotoinen kuntoutus on moniammatillista. Tämän vuoksi kurssista vastaa aina moniammatillinen työryhmä.

Työryhmään kuuluu 4 jäsentä, jotka ovat eri henkilöitä. Siihen kuuluvat

– erikoislääkäri

– psykologi

– fysioterapeutti AMK tai liikunnanohjaaja AMK

– psykoterapeutti tai sairaanhoitaja AMK

Lisäksi kuntoutuja kohtaa kuntoutusjakson aikana erityistyöntekijöitä. Erityistyöntekijät ovat kuntoutukseen perehtyneitä terveydenhuollon tai sosiaalialan ammattitutkinnon tai muun vastaavan tutkinnon suorittaneita henkilöitä. He ovat eri henkilöitä ja edustavat eri ammattinimikkeitä, eivätkä he kuulu työryhmään.

Kurssin toteutukseen tulee osallistua vähintään 2 erityistyöntekijää seuraavista:

– musiikkiterapeutti

– taideterapeutti

– toimintaterapeutti AMK

– sosiaalityöntekijä tai sosionomi AMK, kuntoutuksen ohjaaja AMK,

yhteiskuntatieteiden maisteri (pääaine kuntoutustiede)

– ravitsemusterapeutti
Hakeminen
http://www.kela.fi/kuntoutus-ja-sopeutumisvalmennuskurssit-nain-haet
Jos olet työssä, voit hakea kuntoutusrahaa. Lisätietoja kuntoutusrahasta saat osoitteesta

www.kela.fi/kuntoutusraha.

# data[].attributes.body
Oma rooli
Terveydenhuollon ammattilaisena minun tulee tietää asetuksista ja säädöksistä, joihin lääkinnälliset kuntoutukset pohjaa sekä olla tietoinen eri kuntoutusvaihtoehdoista.Tärkeää on myös yhteistyö eri ammattiryhmien kanssa. Sairaanhoitajana minun tulee osata ohjata ja neuvoa sekä kannustaa potilasta hakeutumaan kuntoutuksen piiriin samalla huomioiden hänen läheiset. Hoitajana koen tärkeäksi kannustaa ja tukea potilaita joka tilanteessa, niin ennen kuin jälkeen kuntoutuksen.