# data[].attributes.body
biogeno razaranje - predstavlja kombinirano kemijsko i mehaničko trošenje stijena
- biljke svojim kemijskim spojevima troše stijene (osobito ako biljke rastu na vapnenačkoj podlozi) - veće količine CO₂

# data[].attributes.body
kemijsko trošenje magmatskih i metamorfnih stijena specifično je za vlažna tropska područja

# data[].attributes.body
najdublja jama na svijetu - Krubera ( Voronja, dubina je 2197 m)

# data[].attributes.attachment_link.title
The Deepest Cave In The World (KRUBERA CAVE/ VORONYA/ VORONJA)

# data[].attributes.attachment_link.description
Krubera Cave (Voronya Cave, sometimes spelled Voronja Cave) is the deepest known cave on Earth. It is located in the Arabika Massif of the Gagra Range of the Western Caucasus, in the Gagra district of Abkhazia, a breakaway region of Georgia.

# data[].attributes.body
Lukina jama - Trojama na Velebitu (najdublja jama u RH, dubine od 1431 metar)

# data[].attributes.body
Voda tekućica svojom erozijskom snagom,prenoseći materijal iz izvorišnih u niže dijelove, oblikuje  fluvijalni reljef.
Mehaničkim djelovanjem valova u morima i jezerima nastaju marinski i lakustrijski reljefni oblici.

# data[].attributes.body
Kemijsko oblikovanje stijena karakteristično je za topljive stijene.
Pri biogenom oblikovanju reljefa treba istaknuti sedrotvorce,koralje i šume mangrove.
Na kraju oblikovanju reljefa sve veću važnost ima ljudska djelatnost

# data[].attributes.body
-Trošenje stijena moze biti-mehaničko/fizičko,kemijsko/biološko.
-Mehanicko raspadanje stijena karakteristicno je za susna podrucja s velikim dnevnim amplitudama.
-U podrucjima nizim od 0° stijene se trose zbog mehanickog djelovanja leda.Voda koja udje u stijenu pretvara se u led i povecava svoj volumen pa tako stijene pucaju.
-Korozija je najvazniji nacin kemiskog trosenja stijena.Padaline koje sadrze CO2 otapaju karbonatne stijene.

# data[].attributes.body
Glacijalno klimageomorfološko područje. To je područje koje obuhvaća polarne krajeve i više planinske dijelove, gdje su temperature također niže od 0 stupnjeva. Prevladavaju oborine u obliku snijega, pri čemu je otapanje manje od akumulacije. Tako se postupno stvaraju ledenjaci koji su glavni faktor u oblikovanju reljefa.

# data[].attributes.body
U hladnijim područjima utjecajem leda  nastaju glacijalni i periglacijalni reljefni oblici.

# data[].attributes.body
Periglacijalno klimageomorfološko područje. To je područje koje obuhvaća subpolarna područja, a u manjoj se mjeri javlja i u visokim planinama, gdje je srednja godišnja temperatura niža od 0 stupnjeva, a praćena je malom količinom oborina. Na tim područjima prevladava smrznuto tlo ili permafrost, čiji se površinski dio samo otopi za kratkih ljeta.

# data[].attributes.body
Padine spiranjem oblikuju atmosferske vode kao i mehaničko raspadanje stijena izazvano kolebanjima temperature.
U sušnijim područjima vjetrovi oblikuju eolski reljef.

# data[].attributes.headline
Utjecaj klime na oblikovanje reljefa - Klimageomorfološka područja (Nikola) 

# data[].attributes.subject
Utjecaj klime na oblikovanje reljefa - Klimageomorfološka područja (Nikola) 

# data[].attributes.body
Klima predstavlja jedan od najvažnijih     egzogenih faktora oblikovanja reljefa na Zemlji. Utječe na pojavu i intezitet geomorfoloških procesa i to direktno i indirektno(voda, vegettacijski pokrov i pedosfera). Imamo 4 područja a to su :

1. Humidno klimageomorfološko područje.
To je područje karakteristično za područja gdje veći dio padalinske vode otječe tekučicama nego što ispari ili se gubi u podzemlju. Tako prevladava  oblikovanje reljefa padinskim procesima i fluvijalnom erozijom.Tom području pripadaju i tropski djelovi, gdje je kemijsko oblikovanje reljefa uvjetovano velikim količinama vlage i visokim temperaturama.

# data[].attributes.body
Aridno klimageomorfološko područje. To je područje koje prevladava na dijelovima Zemljine površine gdje je prosječna godišnja količina oborina manja od 250mm. Obuhvaća rubna tropska i suptropska područja u zoni polja visokog tlaka. Velika dnevna kolebanja temperature i nedostatak vegetacije pogoduju jakom zagrijavanju stijenske podloge koja se zbog toga mehanički raspada, stvarajući pustinje.

# data[].attributes.headline
VANJSKI UTJECAJI OBLIKUJU RELJEF (Petra)

# data[].attributes.subject
VANJSKI UTJECAJI OBLIKUJU RELJEF (Petra)

# data[].attributes.body
Reljef je izložen stalnom oblikovanju vanjskim ili egzogenim procesima koje pokreću Sunčeva energija i sila gravitacija

# data[].attributes.body
U planinskom području često je osipanje i urušavanje kršja, nastalo kao posljedica trošenja stijenske podloge.
Tako nastalo kršje akumulira se u podnožju.

# data[].attributes.body
Kao posljedica velikih nagiba, voda tekućica u tim područjima  ima najveću erozijsku snagu.

# data[].attributes.body
Za oblikovanje marinskih (morskih) reljefnih oblika , važne su morske mjene, čiji je pokretač sila gravitacije Sunca i Mjeseca.

# data[].attributes.body
Sunčeva energija djeluje izravno na Zemlju.
- utječe na kretanje u atmosferi, hidrološki ciklus i život na Zemlji
-utječe na djelatnost vanjskih faktora oblikovanja, a to su voda, led, vjetar i organizmi.

# data[].attributes.body
Procesi kojima vanjski faktori uječu na oblikovanje reljefa mogu biti:
- mehanički ili fizički
- kemijski
- biološki.
U posljednje vrijeme  sve je veći utjecaj ljudske dijelatnosti.