# data[].attributes.headline
Hvem er forfatteren?/hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.subject
Hvem er forfatteren?/hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.body
Forfatteren: Nasser Khadar
Dansk-palæstenisk konservativ politiker.
Synsvinkel: Det er en indefra synsvinkel, da der er Nasser Khadars egne negative holdninger, der kommer til udtryk.

# data[].attributes.headline
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet?/Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.subject
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet?/Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.body
Ifølge Nasser Khadar er tørklædet er et sørgeligt tegn på tilbagefald. Han tilslutter sig på ingen måde begejstringen for mangfoldighed. I stedet forbinder han tørklædet med kvindeundertrykkelse, hvilket han altid vil være imod. Han kritiserer tørklædets symbol; kvindeundertrykkelse. Det er kvinder, der skal dække sig til for ikke at friste mændene. Derfor mener Nasser Khadar, at det egentlige problem er hos mændene.

# data[].attributes.headline
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.subject
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.body
Forfatteren er en kvinde ved navn Kirsten Sarauw, som er præst og psykoterapeut.

Synsvinkel: Det er en udefra synsvinkel, da hun ikke selv praktiserer eller er en 'ekspert' inde for området. (Dog er hun 'ekspert inde for kristendommen).

# data[].attributes.body
Naser Khader synes at det er forkert at hylde tørklædet, da det, for ham, er et tegn på kvindeundertrykkelse. Han mener, at det er historieløst at udtrykke sig positivt over, at kvinder bærer tørklæde til OL. Han siger, at det er et stort tilbagefald fra Egypten, som ellers var nået langt med kvinderettigheder.

# data[].attributes.headline
Hvem er forfatteren ?/hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.subject
Hvem er forfatteren ?/hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.body
Forfatter: Birthe Rønn Hornbech (V) som er integrations- og kirkeminister.

Synsvinkel i teksten: Det er synd at folk skal have en forbi for disse tørklæder. Dem der vil blive støt af dette forbud omkring tørklæder er dem, som er veluddannede og klare i deres opfattelse af religion og tro. Hun mener også at det ikke kan nytte sig at "lægge os på ryggen og ophæve forskellene på kristendom og islam" man bliver nødt til at få en dialog igang som istedet skal løse problemerne og uoverensstemmelserne.

# data[].attributes.headline
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.subject
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.body
Forfatterens holdning er, at tørklædet er et tegn på religionsfrihed og mener, at det i langt de fleste tilfælde er kvinderne som går mere op i tørklædet end mænd.

ORD:
- veluddannede kvinder (muslimer)
- trosudøvelse
- Grundtvigs fædreland (tolerance for trosforskelle)

# data[].attributes.headline
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.subject
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.body
Forfatteren er klart imod tørklædet. Hun mener, at det er en undertrykkelse af vores frie ret.
"nedladende moraliseren og undertrykkelse af vor selvfølgelige ret"

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.body
Argument:
Problemet med det islamiske tørklæde i offentlige myndighedsfunktioner er blandt andet, at to forskellige kasketter blandes sammen

Belæg:
1) Klienterne forventer ikke - og skal heller ikke forvente - at blive mødt af uvedkommende og dominerende trosudsagn i en verdslig og faglig sammenhæng. 2) Klienterne har ikke personligt og frivilligt bedt om at blive mødt af trosudsagn, men bliver påduttet det og kan således ikke værge sig. 3) Klienterne tør ikke klage over tørklædet af angst for at blive udskældt for "racisme" eller "hadefuldhed" og dermed for, at det skal gå ud over deres service eller behandlingsforløb og pleje.

# data[].attributes.headline
Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.subject
Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.body
Naser Khader baserer sit argument på forskellige ting, blandet andet OL, hvor kvindelige atleter fra Egypten bar et tørklæde, hans egen mor som begyndte at gå med tørklæde for 20 år siden (Naser er uenig i hans mors valg om at bære tørklæde). Han fortæller også at når han ser en 6-årig pige med tørklæde, så vil det altid skære ham  i hjertet.
Han henviser ydermere til tre ledere fra den egyptiske kvindebevægelser i en feminisme-konference i Rom. Hvor de alle tre kvinder tog deres tørklæder af, fordi det for dem var blevet et symbol på kvindeundertrykkelse.

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.body
Birthe påstår, at konsekvensen af et evt. tørklædeforbud for alle eller bestemte grupper vil resultere i, at den danske befolkning vil tage afsked med de viljestærke og ærlige kvinder, som ikke vil lade sig påvirke af brud på religionsfriheden.

# data[].attributes.headline
Hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.subject
Hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.body
Danmark er et land med religions frihed, men som forfatteren siger. Selv om vi har denne her religions frihed, så er folk stadig imod tørklæder, som er en vigtig del af den islamistiske religion.

# data[].attributes.body
Nasser Khadars argumenter er meget holdbare, fordi han henviser til begivenheder samt inddrager eksempler og egne erfaringer ved at fortælle om hans mor, der slev går med tørklæde. Derudover er Nasser Khadar selv muslim.

Han apperellerer også meget til følelser, når han snakker om kvindeundertrykkelse, og lægger meget vægt på at, han ikke går inden for dette.

# data[].attributes.headline
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.subject
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

# data[].attributes.body
Skrevet på vegne af 18 forskellige muslimske trossamfund/foreninger/råd. De repræsenterer en udefra synsvinkel (det er ikke et enkelt individ med stor viden, men et større fællesskabs budskab, der er udsendt)

# data[].attributes.body
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?
Aya Baram, læge. Hendes synsvinkel er, at danskerne skal respektere det faktum at bære tørklæde. Hun mener, at danskerne er intolerante og uhjælpsomme.

-       Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?
Religionsfrihed.
Man skal ikke dømmes på det.
Offer, tolerance, oplevelser.

-       Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?
Danskerne opfører sig bedrevidende end de er.
Herudover bruger hun også hendes oplevelser til at styrke hendes argumentation.
Jeg er nødt til at beskytte mig selv fordi jeg har erfaret at ingen andre i samfundet vil støtte hende.

-       Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?
Hun siger indirekte, at danskerne er racistiske.

-       Er argumenterne holdbare?
Ayas argumentation er ikke holdbar. For det første fordi det ikke vides om hendes oplevelser er sande.
Derudover legitimerer hun det, at en muslimsk pige har fået tæsk for at gå klædt i nederdel, med at hun selv har været udsat for det samme for at gå med tørklæde. Det løser ikke nogen problemer, men er bare lidt filosofien om, at vold fører til mere vold, hvilket gør hende dobbeltmoralsk.

# data[].attributes.headline
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.subject
Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

# data[].attributes.body
- Regeringen kan ikke lovgive på muslimske kvinders vegne grundet deres egen subjektive holdning. De mener at tørklædet er undertrykkende, men i bund og grund er lovgivningen en undertrykkelse og begrænsning af det muslimske samfund i Danmark.

# data[].attributes.body
Hvem er forfatteren? /Hvilken synsvinkel repræsenteres i teksten?

Rasmus Brygger, debattør, har skrevet teksten. Synsvinklen i teksten er at man ikke kan gå ind og regulere på hvad man må have på af påklædning, da det går i strid med religionsfriheden

Hvad er forfatterens holdning til tørklædet? /Hvilke ord bruges til at udtrykke denne holdning?

Forstående/neutral, han kan godt se pointen, men er ikke enig da han mener at religionsfrihed er essentielt i det danske samfund.

Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

Argumentet er at det er totalitær politik og det strider i mod grundlovens lov omkring religionsfrihed

Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på? Berlingskes leder anerkender at det er et brud på grundloven, og modsiger sig selv da han selv har hyldet grundloven.

Er argumenterne holdbare?

Ja, det er grundloven? – religionsfrihed

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter benyttes der, og med hvilket belæg?

# data[].attributes.body
“Dette er et ufiltreret indgreb i muslimske kvinders ret til at gå i det, de vil.”

“Siden hvornår har det givet mening for eksterne aktører at fortælle personer, hvorvidt de er undertrykte eller ikke?”

Altså regeringen kan ikke som den eksterne aktør bestemme, hvorvidt muslimske kvinder er undertrykt eller ej. Det ved de muslimske kvinder bedst selv.

“Hvem har lov til at vurdere noget så afgørende som en persons frihed?”

“Er den danske regering villig til at gå på kompromis med egne demokratiske værdier på denne måde?”

For at lave et burkaforbud i Danmark, er det nødvendigt at gå på kompromis med de demokratiske værdier for, at kunne overtræde ytringsfriheden.

# data[].attributes.headline
Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.subject
Evt. hvilke underliggende antagelser baseres argumenterne på?

# data[].attributes.body
Lovforslaget bygger på følelser, baseret på fejlantagelser folk har af Islam og muslimer. At niqab og anden hovedbeklædning skulle være kvindeundertrykkende og identitet udviskende. Regeringen vil gå ind og ændre på noget så grundlæggende for en religion, som hovedbeklædning, for at få den til at “passe ind” i det danske samfund → assimilation.

# data[].attributes.body
I og med at det kommer fra så stor en gruppe bevidner det også, at der er noget om snakken. De snakker fra egne erfaringer, og repræsenterer muslimernes overordnede syn på hovedbeklædningsdebatten. Det er netop muslimerne, der er blevet sat i forsvarsposition af en “uvidende” regering.