# data[].attributes.headline
דמות הבוגר 2030

# data[].attributes.subject
דמות הבוגר 2030

# data[].attributes.attachment_link.title
דמות בוגר מערכת החינוך ב-2030. העתיד כבר כאן.

# data[].attributes.headline
כלי לתכנון תקציב

# data[].attributes.subject
כלי לתכנון תקציב

# data[].attributes.body
קובץ תכנון אקסל מותאם למשפחות

# data[].attributes.headline
אוריינות פיננסית ENGLISH

# data[].attributes.subject
אוריינות פיננסית ENGLISH

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29/10/2020 - The Recommendation on Financial Literacy was adopted by the OECD Council during the 2020 OECD Ministerial Council Meeting. It presents a single, comprehensive, instrument on financial literacy to assist governments, other public authorities, and relevant stakeholders in their efforts to design, implement and evaluate financial literacy policies. It is part of a holistic approach to financial-consumer issues, where financial literacy, together with improved financial access, adequate consumer protection, and regulatory frameworks, are expected to support financial resilience and well-being.

The Recommendation covers three main areas:

National strategies for financial literacy

Financial literacy and the various sectors of the financial landscape

Effective delivery of financial literacy programmes

It also looks at how to address the needs of vulnerable groups, takes into account the increased digitalisation of finance and draws on recent research and evidence.

The Recommendation was developed initially in the OECD International Network on Financial Education (INFE) to consolidate four existing OECD Council Recommendations on financial literacy and to take into account recent OECD work on financial literacy recognised in global fora such as the G20 and APEC. It was then refined through a comprehensive and iterative process involving OECD Committees and a public consultation, reflecting a whole-of-government consensus in OECD countries.

Download the Recommendation
English (official)Français (officiel)Other languages: Italian | Portuguese | Russian | Spanish

Related documents
OECD/INFE Guidelines on Private and Not-for-profit Stakeholders in Financial Education OECD/INFE Policy Guidance on Addressing Women's and Girls' Needs for Financial Awareness and Education OECD/INFE High-level Principles on the Evaluation of Financial Education Programmes OECD/INFE Policy Guidance on Digitalisation and Financial Literacy OECD/INFE High-level Principles on National Strategies for Financial Education

# data[].attributes.attachment_link.title
OECD Recommendation on Financial Literacy - OECD

# data[].attributes.attachment_link.description
Data and research on finance including financial markets, monetary issues, insurance, private pensions, sovereign debt, public debt management and financial education., 29/10/2020 - Adopted by the OECD Council at the 2020 OECD Ministerial Council Meeting, this Recommendation presents a single, comprehensive, instrument on financial literacy to assist governments, other public authorities, and relevant stakeholders in their efforts to design, implement and evaluate financial literacy policies.

# data[].attributes.headline
שבוע הכסף הבינלאומי

# data[].attributes.subject
שבוע הכסף הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.description
Global Money Week (GMW) is an annual global awareness-raising campaign on the importance of ensuring that young people, from an early age, are financially aware, and are gradually acquiring the knowledge, skills, attitudes and behaviours necessary to make sound financial decisions and ultimately achieve financial well-being and financial resilience.

# data[].attributes.headline
משחק להמחשת תקציב

# data[].attributes.subject
משחק להמחשת תקציב

# data[].attributes.body
מתאים לפעילות אופליין המורה כמרצה

# data[].attributes.attachment_link.title
משחק-התקציב-מצגת

# data[].attributes.headline
מאמר לציטוט 2012 מדידית חינוך פיננסי

# data[].attributes.subject
מאמר לציטוט 2012 מדידית חינוך פיננסי

# data[].attributes.attachment_link.title
OECD iLibrary | Measuring Financial Literacy: Results of the OECD / International Network on Financial Education (INFE) Pilot Study

# data[].attributes.attachment_link.description
OECD's dissemination platform for all published content - books, serials and statistics

# data[].attributes.attachment_link.title
OECD iLibrary | Current Status of National Strategies for Financial Education: A Comparative Analysis and Relevant Practices

# data[].attributes.attachment_link.description
OECD's dissemination platform for all published content - books, serials and statistics

# data[].attributes.attachment_link.title
OECD iLibrary | Promoting Financial Inclusion through Financial Education: OECD/INFE Evidence, Policies and Practice

# data[].attributes.attachment_link.description
OECD's dissemination platform for all published content - books, serials and statistics

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Future of Education and Skills 2030 reports on curriculum redesign address six common policy issues:

1. What students learn matters: towards a 21 st century curriculum

2. Curriculum overload: A way forward

3. Equity through curriculum innovations

4. Curriculum flexibility and autonomy

5. Values and the curriculum

6. An ecosystem approach to curriculum redesign and implementation

These report use existing research, results from the Policy Questionnaire on Curriculum Redesign (PQC) and the Curriculum Content Mapping (CCM) document analysis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Curriculum analysis - OECD Future of Education and Skills 2030

# data[].attributes.attachment_link.description
The Future of Education and Skills 2030 reports on curriculum redesign address six common policy issues: 1. What students learn matters: towards a 21 st century curriculum 2. Curriculum overload: A way forward 3. Equity through curriculum innovations 4. Curriculum flexibility and autonomy 5. Values and the curriculum 6.

# data[].attributes.headline
איפה הכסף? אתר גלים

# data[].attributes.subject
איפה הכסף? אתר גלים

# data[].attributes.body
תקציב

# data[].attributes.headline
מערכי שיעור אורט

# data[].attributes.subject
מערכי שיעור אורט

# data[].attributes.headline
חשיבה ביקורתית על חינוך פיננסי

# data[].attributes.subject
חשיבה ביקורתית על חינוך פיננסי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. הגיע הזמן לחינוך פיננסי. להתחיל מיד בלימוד אינטנסיבי של החיילים המסיימים שירות צבאי, של סטודנטים; הגיע הזמן להכין תוכניות עבודה לחינוך ציבור בוגר באמצעות רשת המתנ"סים ומקומות העבודה, ובתוך שנה, לקראת פתיחת שנת הלימודים תשע"ג, לגבש תוכנית לימודים מסודרת לילדי הגן, לבתיה"ס היסודיים, חטיבות הביניים והעל יסודי. לא מקצוע בחירה אלא מקצוע ליבה.

אם זה לא ייעשה מיד מרצון, זה ייעשה בכוח. יש לדעת כי ארגון OECD מכניס בשנה הבאה, 2012, את החינוך הפיננסי למבחני פיז"ה (מבחן הנערך בכל שלוש שנים כחלק ממחקר בינ"ל בתחום החינוך). גם תלמידי ישראל יידרשו בעתיד הקרוב להיבחן בתחום הזה. יותר מזה, החרפה הגדולה בכל הנוגע ליכולת הציבור לקבל הכרעות פיננסיות אישיות תיחשף בתוך זמן מה, שכן הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עומדת לבצע סקר אוריינות פיננסית לכלל האוכלוסייה.

2. הודעה על הכנסת חינוך פיננסי היא הדבר היחיד שנכון לעשות מיד (כל שאר ההצהרות הרי ייעלמו ויתמוססו), הבשורה האמיתית שבנימין נתניהו וממשלתו יכולים לעשות כדי להגיב, לתמוך, ולו רק כדי להביע הזדהות מטעמים פוליטיים, במרד הצרכנים שהחל פוקד את המדינה. זה לא הקוטג' ומחירי האוכל, לא הבלו על הדלק, לא התעללות הסלולר, יוהרת עמלות הבנקים או דמי הניהול הדרקוניים של חברות ניהול הכסף. זו ההתבגרות. ההבנה של הציבור שכולם צוחקים לו בפרצוף ולוקחים לו מהכיס. מבעלי העסקים ועד השרים, הח"כים והפקידים הבכירים. זו התודעה שאין על מי לסמוך, שאם אין אני לי מי לי; שמי שלא דואג לעצמו יאכל אותה. זה היה צפוי. דורות רבים האמינו שהבנק שומר על הכסף וההסתדרות על הפנסיה. עד שנחשפו הכישלונות והניצול לרעה של הכסף הגדול. בהמשך הייתה רפורמה בקרנות הפנסיה, אחרי כן רפורמה בשוק ההון וועדת בכר. העולם הפיננסי נפתח ובמרכזו שיקול דעת עצמאי.

3. הבעיה היא ששיקול דעת עצמאי - מההחלטות הקריטיות במיוחד הנוגעות לחיסכון לפנסיה ורכישת דירה, ועד להתייחסות ולהתנהלות מול בנקים, בתי השקעות, ארנונה ורשויות מקומיות, ביטוח לאומי, מס הכנסה וכאלה - שיקול כזה חייב להישען על ידע בסיסי. את זה צריך ללמוד. את זה חובה ללמד.

"חינוך לחיים בחברה", זה תפקידה של מערכת החינוך, גם על פי הצהרתה. היום מעבירים ביסודי, כיתות א-ו' שיעורי "מפתח הל"ב". "לבית הספר כמסגרת חינוכית תפקיד חשוב בהבניית חברה ערכית שחבריה מגלים סולידריות, כבוד, נתינה, מעורבות חברתית, אכפתיות וערבות הדדית...", נכתב בדברי ההסבר של האגף לחינוך יסודי. מדובר בשיעור אחד בשבוע, במסגרת שעת חינוך. מדברים שם על שיתוף והשתתפות, ניהול קונפליקטים, ביטחון ובטיחות אבל - אף מילה אחת על כסף. או התנהלות כספית. או ביטחון פיננסי.

4. בוועדת בכר, ובחוק שעבר ב-2005, נקבע ששר האוצר יקים קרן שתעסוק בחינוך פיננסי והמשרד יתקין תקנות. תקנות טרם הותקנו. הנושא אמנם עלה בממשלה, רק שהתעורר ויכוח אימתני בשאלה: מי יהיה אחראי. משרד החינוך? מה הוא מבין בכסף. משרד האוצר? מה הוא מבין בחינוך. בנק ישראל ורשות ניירות ערך? מה להם ולתלמידי ישראל הטהורים והזכים. אז הגיע הזמן להקים גוף אופרטיבי, שיקבע מערכי לימוד לכל הגילאים, עם קמפיין הסברה. כולל עדכון קבוע של שינויים בשוק.... ושיעמוד בראשו מי שיעמוד.

5. בשנת 2008 יזם הממונה על שוק ההון דאז, ידין ענתבי, פיילוט בחינוך פיננסי. סוג של דריסת רגל זעירה במערכת החינוך: 3 שעות לימוד בשנה (סך הכל 135 דקות בשנה), המועברים על ידי מורי בית הספר. הנושאים: תקציב אישי, חיסכון והשקעה וקריאה ביקורתית של חומר פרסומי. לא, זה לא נכנס למסגרת השעות הספציפיות, אלא חלק משיעורי כישורי חיים, לצד אלכוהוליזם, ואלימות...

לפני כשנה וחצי קם פורום של האוצר, בנק ישראל, משרד החינוך, רשות ניירות ערך, צה"ל והמועצה הישראלית לצרכנות. במסגרתו החל לפני כשנה פיילוט לכיתות י', ב-30 בתי ספר. חינוך פיננסי, 30 שעות לימוד שנתיות, במערך השעות הקבועות. חלק מרכזי בלימוד נעשה באמצעות האינטרנט, עבודה בבית עם ההורים. משרד החינוך מבצע מעקב. הכוונה היא שבשנה הבאה, תשע"ב, תורחב פריסת הפיילוט, בהתאם לממצאים. הבשורה לא תבוא מכאן.

6. ולצד כל זה יש תפקיד גדול לוועדה שכבר קיימת: הוועדה להגברת התחרותיות במשק. קודם כל שתתחיל לעבוד במרץ. על כל רוחב החזיתות. להורות על פישוט וקיצור מידע. שפה בהירה ב-2 עמודים בלבד (מי שיבקש מידע נוסף כמובן שיקבל), בדיווחי השקעות, דיווחים פנסיוניים, בנקים, משכנתאות, מס הכנסה, ועוד ועוד... מול כל מי שהמציאו עברית חדשה כדי שאף אחד לא יבין ולא יעמוד על זכויותיו. במקביל, להורות על הפרדה מוחלטת בין אחזקות ריאליות לפיננסיות, פירוק פירמידות, כינון אסיפה כללית חזקה - באמצעות מתן זכויות ואפשרויות הצבעה לכולם, באמצעות שליח, מכתב או אינטרנט. לקבוע דרישה חוקית לדירקטוריונים עצמאיים ומקצועיים עם התכנסויות, מעורבות ודיווח דחופים יותר, עם הרבה יותר שכר, עד כדי שכר מלא והרבה יותר אחריות.

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך פיננסי, עכשיו

# data[].attributes.attachment_link.description
1. הגיע הזמן לחינוך פיננסי. להתחיל מיד בלימוד אינטנסיבי של החיילים המסיימים שירות צבאי, של סטודנטים; הגיע הזמן להכין תוכניות עבודה לחינוך ציבור בוגר באמצעות רשת המתנ"סים ומקומות העבודה, ובתוך שנה, לקראת פתיחת שנת הלימודים תשע"ג, לגבש תוכנית לימודים מסודרת לילדי הגן, לבתיה"ס היסודיים, חטיבות הביניים והעל יסודי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משרד החינוך > "תלמיד שלי הלך לסופר, הגיע לקופה עם מוצר שהיה עליו שלט שהוא במבצע, וגילה שמחייבים אותו במחיר מלא. הוא התחיל להתווכח, שאל למה הם לא מפרסמים את זכויות הצרכן כפי שמחייב החוק, ובסוף נתנו לו הנחה" - כך מספר בגאווה יאיר סופר, מורה בבית הספר דנציגר בקריית שמונה, שהתחיל ללמד חינוך פיננסי בשנה שעברה כחלק מתוכנית פיילוט של משרד החינוך. "פתאום לתלמידים יש מודעות לזכויות הצרכן".
לקריאת כתבות באותו נושא
סופר ממשיך בהתלהבות: "יש שיעור שנקרא 'הטלפון הסלולרי'. שאלתי, מי יודע כמה עולה אייפון? כל התלמידים הרימו יד כי הם חשבו שהם יודעים. חילקתי להם מודעות מהעיתונים ואמרתי שמי שמצליח להגיד כמה בדיוק עולה אייפון מקבל עוד עשר נקודות לציון. בסוף השיעור, כשהם הבינו שמדובר באלפי שקלים, ישבנו וחשבנו אם צריך את זה בכלל. אחרי זה פגשתי הורים בקניון שסיפרו לי שהילדים לא מבקשים יותר אייפון אלא משחקי מחשב, כי הם הבינו שהם רוצים את האייפון רק כדי לשחק".

לא כולם מודעים לזכויותיהם כמו תלמידיו של סופר - בוגרי תוכנית בת 30 שעות. בשנת הלימודים האחרונה יצא משרד החינוך עם מטח בפיילוט בנושא חינוך פיננסי, במטרה לפתח בקרב התלמידים כישורי חיים בתחום. הפיילוט הופעל בקרב כ־5,000 תלמידי כיתות י', ב־25 בתי ספר. בעקבות הצלחתו, תורחב השנה התוכנית לכ־50 אלף תלמידים ב־250 בתי ספר, בעלות של 7 מיליון שקל.

סופר מספר כי התוכנית הביאה למהפכה בתרבות הצריכה בקריית שמונה: התלמידים מודעים, עומדים על זכויותיהם ועוקבים אחר הוצאות ההורים. "הבאתי שקל לכיתה ושאלתי מה זה? התלמידים גיחכו שזה רק שקל. הסברתי להם איך שקל קטן יכול להפוך מדינה - למשל, אם מייקרים את הדלק בשקל, אנשים יוצאים לרחובות. דיברנו על מה זה ערך כלכלי, בנק, אינפלציה. זה משנה להם את כל החשיבה. התוכנית עשתה מהפכה בקריית שמונה, הורים מזהים אותי בסופר ומודים לי".

היוזמה להפעלת התוכנית גובשה בשיתוף פעולה בין משרד החינוך והמועצה הלאומית לכלכלה. דנה פרידמן, המפמ"ר למדעי החברה במשרד ומי שמובילה בו את התוכנית, מספרת כי "הטריגר היה ההחלטה שמבחני פיזה של ה־OECD השנה יכללו אלמנט של אוריינות פיננסית. המבחן מיועד לכיתות י' אז התחלנו איתן, אך תבוצע חשיבה על גילאים צעירים יותר".

לדבריה, "חשוב שהתלמיד יבין שהאחריות לכסף היא קודם כל שלו, שיידע למי לפנות, איך להשוות מחירים, שיסגל לעצמו תהליך קבלת החלטות מושכל. כנ"ל לגבי פתיחת חשבון בנק, סוגי חיסכון, ניהול תקציב. מתברר שהחומרים רלבנטיים והתלמידים מגלים עניין. הם אוהבים את הנושא ואת חוויית הלימודים השונה".
"נגיע לכל התיכונים בתוך שנתיים"
חוויית הלימודים אכן שונה. הקורס הנו בהיקף של 30 שעות, מתוכן 10 שעות מועברות על ידי המורה בכיתה ו־20 שעות נלמדות עצמאית בסביבה וירטואלית עתירת תוכן דיגיטלי, הכולל סרטונים וטקסטים, משימות לימודיות אינטראקטיביות ומבחנים להערכה עצמית. הנושאים הנלמדים כוללים תקציב אישי ומשפחתי, צרכנות נבונה, עולם הכסף והבנק כמוסד פיננסי, הלוואות, חיסכון, השקעות וכלים להבנת השיח הפיננסי. כמו כן, סביבת הלמידה מבוססת על מערכת לניהול למידה, המאפשרת למורים לעקוב אחר פעילות התלמידים ולהעריך את הישגיהם.

סופר מתלהב מצורת הלימוד הממוחשבת: "אני יכול לעשות מעקב כמה עבד כל תלמיד. הם בקבוצות הקשר שלי. אפשר להפיק להם דו"חות על מה שהם עשו, לשלוח תזכורות במהלך היום, וזה מדרבן אותם. אני נותן בונוס למי שממלא משימות מהר. זה 'אין' ללמוד דרך המחשב, להתכתב עם המורה, להכין שיעורי בית במחשב. אני יכול לתת אישורים להורים לראות מה קורה עם הילדים שלהם. זה מחנך גם את ההורים וגם את הילדים".

"הפלטפורמה המיוחדת מאפשרת לתלמיד למידה עצמית, והוא יכול לבדוק את עצמו מול אחרים בסקרים", מרחיבה פרידמן, "ילד שהיה חולה יכול להיכנס לאתר ולצפות בכל המידע; הוא יכול להמשיך להתקדם, ואינו תלוי בקצב של הכיתה. מבחינת המורה, זה מאפשר לו לראות את מי הוא צריך לחזק ובאילו נושאים. זו פעם ראשונה שלמורה יש תמונה מלאה על ביצועי התלמיד - מי נכנס, מתי ולכמה זמן, ואילו מטלות הוא ביצע".

הטמעת התוכנית דרשה להכשיר את המורים ללימוד המקצוע ולשימוש בטכנולוגיה. הממצאים הצביעו על שביעות רצון גדולה מצדם, על הרלבנטיות של נושאי החינוך הפיננסי לתלמידים, על חשיבות הלמידה המתוקשבת מכל מקום ובכל זמן, וכן על יעילותו של המודל המקוון כאמצעי להטמעת תכנים ואסטרטגיות חדשים למערכת החינוך.

"היעד הוא להגיע לכלל תלמידי כיתות י' בבתי הספר", מסכמת פרידמן, "ההערכה היא שלקראת השנה הבאה נגיע ל־500-600 בתי ספר, ולכל התיכונים כבר בשנה שאחריה. עד עכשיו היו גופים שלימדו חינוך פיננסי באופן פרטי. עכשיו מערכת החינוך לקחה אחריות והקצתה את כל מה שצריך - פיתוח של אתר, תכנים ושעות הוראה, כדי שהתהליך ינוהל כמו שצריך".
בחנויות מפחדים מהתלמידים
"אם פעם הילד צרך תכנים בפלאפון בלי הכרה, פתאום הוא חושב מה ההכנסה של ההורים, מה ההוצאות, ולאט לאט מבין לא לבקש ג'ינס ב־800 שקל", מספר סופר על השפעת התוכנית. "יש לי תלמידים שממלצרים. אני מלמד אותם על זכויותיהם, כמה מגיע להם לקבל ואיך ניתן לחסוך".

סופר נזכר בחיוך ב"מרד הבנקים" בקריית שמונה: "לימדתי את הכיתה איך לפתוח חשבון בנק. הסברתי שצריך לבדוק למשל מה העמלה על משיכת מזומנים. התלמידים הגיעו לפתוח חשבון אחרי שהשוו תנאים ודרשו הטבות שמציעים במקומות אחרים. חברים שלי בבנק סיפרו שככה מזהים את התלמידים שלי. הם גם בודקים חשבוניות, כי לימדתי אותם שלפעמים יש טעויות. המוכרים בחנויות כבר שואלים את הילדים איפה הם לומדים כדי להיזהר".

באחד השיעורים הדגיש סופר שעל כל מוצר שעולה יותר מ־150 שקל יש אחריות לשנה. "תלמיד ניגש אליי בסוף השיעור וסיפר שהוא קנה מכשיר MP3 שהתקלקל אחרי שלושה חודשים, והמוכר מתחמק ממנו. מצאנו את החוק באינטרנט, התלמיד הדפיס אותו וחזר לחנות, והמוכר נאלץ לתת לו מכשיר חדש. למחרת כל בית הספר דיבר על זה. היום הילדים יודעים איך לקרוא עיתונים. הם יודעים לסנן פרסומות. איפה שלא תשימו את היד, זו מהפכה".

גלי ברגמן, שהיתה חברה בצוות ההיגוי לכתיבת התוכנית, מספרת על תהליך הכנתה: "ראש המועצה הלאומית לכלכלה יוג'ין קנדל הגה את הרעיון. צוות מבנק ישראל, מהמועצה לצרכנות ועוד, ישבו איתנו, מורים לכלכלה ומינהל עסקים. הסתכלנו על מבחני פיזה העתידיים ועל תוכניות בעולם". לדבריה, הם הבינו כי הדגש אמור להיות בשני תחומים: "ניהול כספים וצרכנות, ועוד לפני זה, התקציב האישי".

ברגמן מכשירה כיום מורים המצטרפים לתוכנית. "צריך להתאים לפעמים את התוכנית לרמת התלמידים", היא אומרת. "המורים שמלמדים הם מורים למדעי החברה, וחלקם מתחילים להיות יותר מודעים למה שהם בעצמם עושים - מה זו הלוואה, מה זה אוברדרפט. זה נורא חשוב, הלוואי שהתוכנית תתרחב ונגיע לעוד אנשים".
"משרד החינוך הרים את הכפפה"
אם תשאלו את יוליה איתן, כלכלנית בכירה במועצה הלאומית לכלכלה, על אירוע שעזר להתניע את החינוך הפיננסי - התחום שעליו היא אמונה במועצה - היא תצביע על המשבר הכלכלי האחרון. "מאז רפורמת בכר לא קרה יותר מדי, למרות ההבנה במערכת שזה נחוץ", מספרת איתן. "אך בעקבות המשבר, נושא החינוך הפיננסי הפך למשמעותי ומרכזי. אנו לא היחידים שהבנו שזה חשוב ולא יישמנו. המשבר האיץ תהליכים, ורואים זאת בכל העולם". המועצה נכנסה לתמונה לפני כשנתיים: "ראינו שיש עשייה בתחום, אך שאין פונקציה מסנכרנת שמאפשרת לפעילות להתרומם. הקמנו פורום ממשלתי שתפקד כשולחן עגול לנושא, ועודדנו את משרד החינוך להרים את הכפפה".

איתן מספרת כי היא לא נמצאת בכיתות, אך מקבלת דיווחים מהמורים על התוכנית: "מספרים שהילדים מדברים על זה בהפסקות, וזה אומר הרבה".

ואולם, כשהיא נשאלת מהם השלבים הבאים בהרחבת התוכנית, פונה איתן לשוק הפרטי. "המכללה למינהל פותחת השנה קורס אוריינות פיננסית, ויש פניות מגורמים אקדמיים נוספים. נפעל עם הות"ת כדי לראות איך לבנות את זה בצורה נכונה. ישנה גם פעילות בצה"ל, חינוך פיננסי לעובדים לפני פרישה ממקומות עבודה וסדנאות לגיל השלישי. כמו כן, מתגלגלות יוזמות למודלים קהילתיים. אנו מבינים שלא מחכים לממשלה וטוב שכך. היוזמה והיצירתיות יגיעו בסוף מהחברה, אך אנו צריכים להיות היכן שנזקקים לעזרה, ולמנף. לפעמים שלוש עמותות עושות אותו דבר. יש הרבה מקום לסיוע, אך אין אינדקס של מי עוסק במה".

איתן מתכוונת בדבריה לגוף שאמור לקום במשרד האוצר ולטפל בנושא, בהתאם לחקיקת בכר. "זה תחום אדיר שאפשר לעשות בו חיל", היא מדגישה. "חשוב שזה יהיה בר־קיימא, וזה יקרה כשיהיה גוף ייעודי לכך. העוגן הקריטי הוא הקמת גוף כזה, שבו יש אנשים שקמים בבוקר וחושבים חינוך פיננסי, ושיאויש על ידי אנשים יצירתיים שחושבים מחוץ לקופסה כיצד לגרום לאנשים להתעניין בנושא".

בנק ישראל: "קמפיין שכולו בגובה העיניים" > "התפיסה בפיקוח על הבנקים היא שכישורים פיננסיים הם כישורי חיים שיש לרכוש כשאנחנו צעירים, כדי שנוכל לקבל החלטות מושכלות ולהימנע מהסתבכויות בעתיד", מספרת עו"ד טל הראל־מתיתיהו, מנהלת יחידת ההסברה בבנק ישראל. כחלק מגישה זו, בנק ישראל פתח הקיץ בקמפיין הסברה שכותרתו "לוקחים אחריות על הכסף שלנו- להבין בכסף עושה אותך גדול".

הקמפיין נועד להעשיר את הידע הפיננסי של בני נוער בני 16-18 ולהקנות להם כלים להתנהלות כלכלית נבונה. בסיסו בפייסבוק, אך תכניו נגישים גם בסלולר ובאתר בנק ישראל. הקמפיין, שהופק על ידי לשכת הפרסום הממשלתית, מציג בדרך פשוטה מושגים כלכליים כמו ריבית, הצמדה ויתרת זכות, באמצעות ארבע דמויות של בני נוער. "הקמפיין בגובה העיניים", אומרת הראל־מתיתיהו. "רצינו להגיע לבני הנוער ולא לחכות שיגיעו אלינו".

הראל־מתיתיהו מספרת כי "דבר ראשון נפגשנו עם קבוצת מיקוד כדי להבין איך בני נוער מתייחסים לנושא. עבודת שטח מכינה הראתה שיש צורך. הנוער כבר שם. הם מתנהלים בעולם פיננסי, יש להם חשבון בנק, הם מסתובבים עם כרטיס אשראי, מרוויחים כסף, חוסכים ומבזבזים".

לדבריה, מעל 100,000 איש כבר נכנסו לאתר: "מבחינתנו המדד להצלחה הוא השיח על ה'קיר'. הילדים משוטטים בין העמודים, כותבים ומגיבים לשאלות שכותבים מנהלי האתר. אנחנו רואים שהנושאים נוגעים לבני הנוער והם מגלים התעניינות. באתר לא מחלקים מתנות ולא מנסים לקנות אותם בשום דרך, ועדיין הם נכנסים. נראה שמצאנו את הגישה הנכונה".

משרד האוצר: "בתהליכי גיבוש אין משהו קונקרטי" > ב־2005 אושרה בכנסת החקיקה ליישום רפורמת בכר, שכללה הקמת קרן חינוך פיננסי ממשלתית. לפי החוק, מטרות הקרן יהיו "להכשיר את הציבור לפעול בשוק ההון, להכין תוכניות לימוד בתחום הפעילות הפיננסית, ולהכין מסעות הסברה בנושא הניהול הפיננסי והביטוח".

באיחור של שש שנים, התפנה האוצר להתייחס לחוק. כפי שנחשף ב"כלכליסט", ביולי התקיים דיון בלשכת שר האוצר יובל שטייניץ שבו הוחלט על הקמת מערך חינוך פיננסי באגף הפיקוח על שוק ההון באוצר, שבראשו יעמדו המפקח עודד שריג וראש המועצה הלאומית לכלכלה יוג'ין קנדל. פרטי פעולות הקרן טרם נקבעו, ומהאוצר נמסר כי הנושא נמצא בתהליכי גיבוש, וכי אין משהו קונקרטי. מזל שבמערכת החינוך לא מחכים.

# data[].attributes.attachment_link.title
האוצר מעדיף טמבלים פיננסיים

# data[].attributes.attachment_link.description
ב־2005 קבע החוק כי על משרד האוצר להקים קרן לחינוך פיננסי, שתלמד את הדור הצעיר על ערכו של הכסף. שש שנים אחרי, הקרן עדיין לא קמה. מזל שב־OECD החליטו לבחון את הידע הפיננסי של כיתות י', אחרת אפילו הפיילוט של משרד החינוך בנושא לא היה קורה.

# data[].attributes.attachment_link.title
יחידת לימוד מדעח - יחידת סיכום

# data[].attributes.body
שיעור 1

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור 1 מהו תקציב

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור 2 יחידת לימוד תקציב

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור 3 יחידת לימוד תקציב

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנון יחידת הוראה ניהול תקציב

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
שקוף - פורטל פיננסי

# data[].attributes.attachment_link.title
ריבית - כל מה שצריך לדעת | שקוף - פורטל פיננסי

# data[].attributes.attachment_link.description
מהי ריבית, על אלו הלוואות אנו משלמים ריבית ומהם סוגי הריביות השונות. כל המידע על ריביות מא' ועד ת'. מומלץ לקרוא לפני לקיחת הלוואה או משכנתא.