# data[].attributes.body
Vrijeme kuge
18. stoljeće u Slavonskome brodu, zapamćeno je kao razdoblje teške zarazne bolesti kuge. Kako bi spriječili širenje osnovali su karantenu 1743. Nalazila se na ušću Mrsunje u Savu, jer se tamo nalazio stari grad Vukovac. Kako je tu promet bio dosta gust prostor nije bio dostatan i tada se počela planirati veća i modernija karantena na istočnom dijelu grada, na Vijušu, oko 1770-te godine. Veliku ulogu imao je tu i Sanitarni kordon. Svaki putnik koji dolazi s druge strane morao je  ići u karantenu gdje je bio pregledan i izoliran. A izolacija je maksimalno trajala 42 dana, pogotovo ako je prijeko bilo žarište bolesti. Inače su zadržavani duplo manje, 21 dan. Iste mjere su se odnosile i na stoku. Prtljaga putnika i trgovačka roba je bila provjetravana, prana, izlagana octenim i sumpornim parama.

# data[].attributes.body
KUĆA BRLIĆEVIH
Sagrađena je krajem 18. stoljeća na glavnom trgu, nestala je u velikom požaru 1882., a na njezinom mjestu podignuta je 1885. moderna neoklasicistička jednokatnica. Kuća je u prizemlju imala prostor za trgovinu, te stan za obitelj na katu, gdje je živjela i Ivana Brlić-Mažuranić. U prizemlju kuće danas je Likovni salon Vladimira Becića.

# data[].attributes.body
Rimsko osvajanje Panonije trajalo je preko 100 godina. Rimljani su vodili ratove s Ilirsko-keltskim plemenima, a Marsonija je pala pod rimsku vlast 34. godine prije Krista no detalji nisu poznati. Rimljani su zahtjevali poslušnost i pokoravanje te je nakon velikih ustanaka Panonija pokorena i postala provincija. Također su i nametali svoj način života i jezik ( urbanizacija i Romanizacija).
Juliana Miljak

# data[].attributes.body
Splavska ulica
- nalazi se u Slavonskom Brodu
-jedina ulica u Hrvatskoj čiji stanovnici tijekom cijele godine žive na vodi, na splavima s adresom i kućnim brojem
-broji oko stotinjak splavova
-proteže se od športske dvorane Vijuš do športsko-rekreacijskog centra Poloj

-Na Dan splavara, 25. kolovoza, slavi se simbolički kraj ljeta kada se sa zapaljenim bakljama kreće prema mostu,zatim slijedi spust čamcima od mosta bez upaljenih motora do Malog gradskog kupališta, čamci se povežu u grupe i tako uz pjesmu plutaju do kupališta gdje se čamci razdvajaju i vraćaju na svoje splavi

-Savski splavari imaju i svoju udrugu "Čika Mata", u spomen na poznatog brodskog splavara, zaljubljenika i čuvara rijeke Save Matu Markovića. Članovi ove udruge organiziraju ekološke akcije čišćenja Save, a brinu se i za turističku ponudu grada te promicanje života na rijeci.

# data[].attributes.body
Ivan Ešegović
Kroz povijest je lokacija grada Slavonskog Broda bila dobro nastanjena, a prva povijesna naseobina na tom mjestu datira iz rimskih vremena, o čemu svjedoče arheološki nalazi iz tog doba, po imenu Marsonia. Do danas nije utvrđeno je li Marsonija bila samo poštanska stanica i prenoćište, ili čitava naseobina.
Na poznatoj Peutingerovoj tabli je Marsonija označena kao Marsonie, a u djelu Notitia dignitatum zapisana je kao Auxillia Ascaria Tauruno sive Marsonia.
S problematikom ubikacije Marsonije bavili su se već izdavači Ptolomejeve Geografije u 16. stoljeću. U tom pogledu bilo je različitih mišljenja. Prvi geograf iz 16. stoljeća koji je odredio položaj Marsonie na lokalitetu Broda bio je Abraham Ortelius, koji je u svom atlasu "Theatrum orbis terrarum" objavio kartu na kojoj je pokušao rekonstruirati i ubicirati sve antičke nazive panonskih i ilirskih naselja. On je Marsoniju smjestio na Savi upravo tamo gdje se danas nalazi Brod.

# data[].attributes.body
BRONČANE PLOČE
posvećene su nekim od velikih hrvatskih sportaša iz ovog kraja koji su ponosno branili hrvatski dres:

Ivici Oliću

Mariju Mandžukiću

Ivanu Rakitiću

Veniju Losertu

nalaze se u središnjem dijelu trga Ivane Brlić-Mažuranić

# data[].attributes.body
IZGRADNJA BAROKNOG GRADA
Među značajnim građevinama, kao rezultatu tadašnje suvremene urbanizacije sagrađena je Crkva Svetog Trojstva koja je najveća građevina u Brodu.
Isto tako je 1776.godine otvorena prva trivijalna škola kod župne crkve.

# data[].attributes.body
Brod u novije doba
1871. ukinućem Vojne granice Brod dobiva status grada te postaje središte velikog područja sjeverno i južno od rijeke Save.
Razvijao se kao snažno prometno središte u početku sa trgovinom i obrtom,a kasnije se razvija u jako industrijsko središte. Utemeljena je drvna industrija Slavonija i tvornica vagona, strojeva i mostova Brod na Savi. Grad je doživio teška razaranja u 2. svjetskom ratu. Brod je uz Zadar bio najviše bombardiran
Đuro Đaković, Slavonija DI, Oriolik i PPK Jasinje- od 1945. do 1985. -brzi razvoj
Humana uloga grada- prihvaćanje izbjeglica i prognanika
Posljedice velikih materijalnih razaranja najviše su se osjetile u gospodarstvu, objektima školstva te zdravstva.

# data[].attributes.body
Prvi podatci o turskom Brodu
Dolaskom Osmanlija u Brodu je uspostavljena 71 porezna jedinica. Tada je zabilježeno 500 muslimanskih, 40 katoličkih kuća i 9 džamija te je crkva sv. Marka također pretvorena u jednu. Turski Brod se sastojao samo od jedne ulice koja se pružala od današnjeg trga I. B. Mažuranića do Mrsunje.

# data[].attributes.body
Povijesno doba u Brodu
Geološki nalazi  šireg područja brodske okolice sežu u vrijeme paleozoika, a najstariji tragovi pojave živih bića pripadaju vremenu tercijara i vežu se uz nalaze fosila  Panonskog mora.
Najznačajniji su nalazi kralježaka kita i zubi morskih pasa.
Osobito su česti nalazi  mamuta, spiljskog medvjeda, bizona, jelena lopatara, a najznačajniji je nalaz lubanje stepskog slona pronađenog pri iskopu kanala Glogovica u samom gradu  1957. godine.

# data[].attributes.body
3D SLIKA Slavonski Brod
-nastala je 2011.godine
-dijelo je poznatog svjetskog 3D umjetnika Filipa Mrvelja(brođanin)
-površine 1300 m²
-kada je tek nastala bila je najveća takva slika u svijetu

# data[].attributes.body
BROD U DOMOVINSKOM RATU:
Tijekom Domovinskog rata u brodskoj općini bilo je angažirano oko 11 posto ukupnog ljudstva ( 12 tisuća ljudi pod oružjem). U obrani Hrvatske poginula su 652 hrvatska vojnika s područja Brodsko-posavske županije, a velike su žrtve bile i među civilnim pučanstvom jer su od neprijateljskih granata stradale 182 osobe od kojih je 28-ro djece. Grad Slavonski Brod je svoje apokaliptične mjesece doživljavao tijekom skoro cijele 1992. god. Od 25. ožujka 1992. kada je u Slavonskom Brodu prvi puta oglašena opća opasnost, pa do 7. listopada 1992. na grad je palo 130 teških bombi "krmača", 13 raketa "luna" i desetine tisuća topničkih i raketnih zrna svih promjera.

# data[].attributes.body
PRVE KULTURE U SLAVONSKOM BRODU

STARČEVAČKA KULTURA

6 lokaliteta

sjedilački tip života

ratarstvo, stočarstvo; izrada keramike, kamenog oruđa i oružja

poznaju kult mrtvih- UKOP

SOPOTSKA KULTURA

20 lokaliteta

nadzemne kuće- sojenice

izrađivali posuđe, kameno oruđe i oružje

BADENSKA

bakreno doba

2 lokaliteta

ratoborni stočarski narod

izrada bakra

KULTURA POLJA SA ŽARAMA

područje Korza i Brodskog Varoša

živjeli u sojenicama

bavili se ribolovom i ratarstvom

*slika predstavlja posuđe iz starčevačke kulture

# data[].attributes.body
IZGLED GRADA U 18.ST
Brod u to vrijeme naseljavao se kao dvojno naselje:
GORNJA VAROŠ-naseljavaju časnici i dočasnici, ponešto stražara, skelara i obrtnika
DONJA VAROŠ-pretežno poljoprivrednici
Izgradnjom tvrđave dolaze i obrtnici.

# data[].attributes.body
Zlatno doba Broda
Do ubrzanog razvoja Broda dolazi nakon ukidanja Vojne Krajine. Izgradnja željezničkih pruga (Brod - Sarajevo) te mnogih objekata u raznim stilovima arhitekture (klasicizam, secesija) pridonosi daljnjem napretku grada. Nekadašnji "ratarski grad" na prijelazu između 19. i 20. st. pretvara se u kulturni, gospodarski, politički i socijalni centar.

# data[].attributes.body
Knemida iz Slavonskog Broda
-početak 3. st.- rimski svečani štitnik za noge koji sredinom dominira visoki reljef boga Marsa, crteži božice Dijane i antičkog junaka te Selene, scene iz borilačkog života te biljni i geometrijski motivi.

# data[].attributes.body
Imena kroz povijest
Tijekom Rimskog Carstva Slavonski Brod nosio je ime Marsonija (originalno "Marsvnnia"). 1871.godine ime grada promijenjeno je u "Brod na Savi" , a proglasio ga je kralj Franjo Josip 2. Za vrijeme Kraljevine Jugoslavije, točnije 1934.godine, grad dobiva ime "Slavonski Brod" koje ostaje nepromijenjeno i do dan danas.

# data[].attributes.body
Povelja Bele IV.
1994. godine objavljen i novi turistički vodič Slavonskog Broda, gdje se o počecima grada kaže ovo: "Hrvatski grad u bogatoj Slavoniji na rijeci Savi prvi put spominje se u povelji ugarsko-hrvatskog kralja Bele IV 1244. godine kao villa Broid – utvrđeno naselje u posjedu plemića Berislavića Grabarskih, ali njegovi temelji postavljeni su davno prije”

# data[].attributes.body
Rimska vojnička diploma (71.godina) izdane u vrijeme cara Vespazijana (69.–79.),izvađene iz Save nizvodno od Broda u ljeto 1997.g., potvrđuje lokaciju Marsonije na prostoru Slavonskog Broda. Diploma predstavlja carski dekret ispisan urezanim slovima na dvije brončane pločice, a njime se isluženom vojniku (centurionu Likaju) dodjeljuju zakonska prava i povlastice.

# data[].attributes.body
Iz brodske tvrđave nikada nije ispaljen metak u ratu te tvrđava nikada nije bila ni napadnuta.

# data[].attributes.body
Lubanja stepskog slona pronađenog pri iskopu kanala Glogovice u samom gradu 1957.g. (vrsta Mamuthus armenicus) oko 400 000 godina starosti a predstavlja najcjelovitiji takav nalaz u ovom dijelu Europe.