# data[].attributes.body
Stare kule rima

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U prvim vekovima Rima život je bio naporan i ljudi su imali malo zabava, osim u vreme prazničnih dana i pijačnih, kada seljaci dolaze u grad (tokom nundinae, svakih devet dana). Osvajanja i bogatstva koja ona donose utiču na promenu života. Građanin više ne radi. Potrebna mu je razonoda. Rimljanin voli da se igra, jer je, mada odrastao, sačuvao dosta navika iz detinjstva.

Dečije igre su nam poznate zahvaljujući ponekim opisima pesnika i očuvanim figurativnim prikazima. Čigra, obruč (katkad ukrašen zvončićima), mala kolica u koja su upregnuti pas ili ovca najčešće su igračke. Ali, nije potrebno mnogo opreme za igru: praviti male kuće ili majušna kolica kolica u koja mogu da se upregnu miševi, pojahati štap i igrati se vojnika, ili oponašati sudije i magistrate - sve su to zanimljive aktivnosti.

Igra pogađanja broja pokazanih prstiju, igra par-nepar (pogoditi broj kamenčića skrivenih u šaci) ili pogađanje lica ili naličja novčića čija jedna strana prikazuje lik a druga brod (otud latinski naziv capita i navia) takođe su vrlo zabavne. Lešnici se toliko koriste umesto klikera da prosto simbolizuju detinjstvo. Prilikom venčanja, prijatelji mladoženje ih bacaju na svadbenu povorku da bi naglasili da je doba igre završeno.

Deca se igraju loptama, klikerima i igraju

Međutim, odrasli su zadržali strast za igrom i mnogi - čak i carevi - klade se u velike sume, mada je to zabranjeno zakonom, sem u vreme Saturnalija (u decembru), ali tada kockarski dugovi ne moraju da se plate.

To su alea, naime, igre na sreću. Žetoni ( tali) imaju četiri upotrebljive strane (vrednosti jedan, dva, tri i šest) a kockice ( tesserae) šest strana (od kojih se prva zove canis).

Moguće su mnoge kombinacije; najveću dobit donosi „Venerino bacanje" (šest različitih strana). Druge igre zahtevaju razmišljanje i proračun. Takav je slučaj sa igrom duodecim scripta (tako nazvanom jer je tabla za igru podeljena na 12 vertikalnih linija, presečenih jednom horizontalnom) koja se igra pomoću 15 piona koji se pokreću napred ili nazad bacanjem kockica. Vrlo je popularna bila igra ludus latrunculorum (igra vojnika, jer je reč latro pre nego što je počela da znači „razbojnik", označavala plaćenika), koja je bila neka kombinacija naših igara dame i šaha.

Rimljani su dugo prezirali sportove, ako je bila posredi samo razonoda. Različiti treninzi na Marsovom polju (trke, borbe, igre koturovima, jahanje ili plivanje u Tibru) imali su cilj samo da ojačaju čoveka i pripreme ga za njegov vojnički poziv. Za vreme Carstva gimnastika postepeno posaje privlačna i svaki građanin u termama pomalo vežba pre nego što se prepusti zadovoljstvu kupanja.

Rimljanke u bikiniju vežbaju u kupatilu pre kupanja (slika levo: gore i dole)

Bile su vrlo popularne igre loptom, pojedinačno ili u grupi. Postojale su lopte raznih veličina, najčešće živih boja: mala, prilično tvrda i ispunjena krznom, za dobacivanje, kožna lopta napunjena paperjem zvana pagenica (bez sumnje zato što je poreklom sa sela, veliki balon ( follis) napunjen vazduhom ili paperjem. Follis. Rimska igra slična odbojci. udarcima pesnicom ili nadlakticom treba sprečiti da lopta padne na zemlju.

Follis. rimska igra slična odbojci. udarcima pesnicom ili nadlakticom treba sprečiti da lopta padne na zemlju (slika levo).

Rimljani su imali igru nalik današnjem fudbalu

Jedna od omiljenih igara bila je trougao: trojica igrača se postave u trougao, svako sa po jednom loptom; svako može da baci loptu kome hoće, a može da primi i dve odjednom. Robovi sakupljaju lopte koje su pale i računaju poene. Na jednom reljefu prikazana je druga igra gde se lopta gura nečim što je nalik palici za hokej.

Možda među društvene igre treba svrstati neophodnu i vrlo cenjenu razonodu kakva je šetnja. Ona predstavlja priliku da se razgovara u dobrom i prijatnom društvu. Rim je za svoje zaljubljene imao mnogo portika i vrtova.

# data[].attributes.attachment_link.description
U prvim vekovima Rima život je bio naporan i ljudi su imali malo zabava, osim u vreme prazničnih dana i pijačnih, kada seljaci dolaze u grad (tokom nundinae, svakih devet dana). Osvajanja i bogatstva koja ona donose utiču na promenu života. Građanin više ne radi. Potrebna mu je razonoda.

# data[].attributes.body
Rimljani su svoje bogove pravili po ugledu helenske. Vrhovni bog bio je jupiter i bio je otac svih ostalih bogova i gospodar munja i gromova.
Jupiter njegova žena bila je Junona zaštićena od braka i udatih žena.
Junona Mars je bio bog rata, Neptun mora a Minerva mudrosti.
Neptun rimljani su svoje careve poštovali kao božanstava i proglasavali su ih bogovima nakon smrti. Dusica Filipović

# data[].attributes.body
Je bila ista za sve. Reč je o sandalama danas čuvenim rimljankama koje su bile raznih boja napravljene od najfinije kože. Pojedinci su svoje sandale ukrasa ali biserima i drugim ukrasima. Obuća za zimu ima'a je deblji djon od plute ka'o bih stiyila stopala. Dusica Filipović

# data[].attributes.body
Književnost se u rimu razvijala pod uticajem Helenskog sveta. Epski pesnici su pisali pod uticajem Homera a najuvucenija među njima bio je Vergilije.
Najpoznatije Vergilijevo delo bilo je Eneida i u njemu je opevao sudbinu trojanskog junaka Eneja nakon pada Troje
Značajn doprinos Rimljani su imali i na polju pravne nauke koja se stalno usavrsavala i razvijala. Dusica Filipović

# data[].attributes.body
Život starih Rimljana
Verovanja starih Rimljana:pili su krv ubijenih gladijatora jer su verovali da ovaj ritual prenosi njihovu hrabrost ivitalnost, krv su takodje koristili u medicinske svrhe jer su verovali da je to lek za epilepsiju.
Odeća starih Rimljana: samo bogati Rimljani nosili su odecu u boji kao sto je ljubičasta ,crvena i zelena,jer su to boje koje su stizale iz daleka i smatralo se da samo bogati Rimljani mogu da priušte odeću u boji.
Obrve:jako guste i spojene obrve odavale su značenje jako inteligentne osobe,dok su žene lepilje veštačke obrve pravljene od kozije dlake.
Zubi starih Rimljana: zanimljivo da su stari Rimljani vodilji računa o zubima a o tome svedoči i arheološki pronalazak ženske vilice sa protezom.Proteze su mogli da priušte samo veoma bogati Rimljani.
Brak: Otac je bio na čelu porodice i on je imao neprikosnoveno pravo na biranje mlade za svog sina, devojke su se udavale sa dvanaest godina a mladići su mogli da se žene od svoje četrnaeste godine.Mlada je imala narandžasti veo a venčanica joj je bila kao tunika koja je na struku bila vezana ,, Herkulovim čvorom"
Igre ili igračke starih Rimljana najčešće su bile kockice koje su pravljene od ovčijih i kozijih zglobova,pa su bile zastupljene u igrama i kod odraslih i kod dece.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Drevni Rim nisu samo filozofi, gladijatori i kazališta. Rimljani su za sobom ostavili mnoga misterija, a neke njihove tradicije za koje im sigurno ne bismo rekli u školi na satu povijesti, a to je na bolje.

Rimljani su pili gladijatore krv

U starom Rimu pili su krv ubijenih gladijatora. Vjerovalo se da na taj način čovjek ulazi u životnu silu. Nekoliko rimskih autora opisuje kako su nakon gladijatorskih bitaka sakupljali krv mrtvih gladijatora i prodavali je kao lijek. Rimljani su vjerovali da gladijatorska krv može izliječiti epilepsiju.

Rimljani nisu umrli mladi

Iako je prosječni životni vijek u starom Rimu bio 25 godina, mnogi Rimljani su živjeli do starosti i mogli bi se pohvaliti s prilično uobičajenim životnim vijekom za nas. Vjerojatno je na utvrđivanje broja od 25 godina utjecala česta smrt žena tijekom porođaja, kao i visoka smrtnost dojenčadi. Rimljani u prosjeku nisu živjeli puno manje od naših.

Mjerenje vremena bilo je prilično uvjetno

Rimski sat mogao bi trajati od 75 naših modernih minuta ljeti do 44 zimi. Činjenica je da su Rimljani većim dijelom bili vođeni suncem. 12 dnevnih sati započelo je u zoru, a nakon zalaska sunca odbrojano je još 12 noćnih sati. Ali budući da je duljina dana zimi i ljeti bila vrlo različita, duljina svakog sata mogla je varirati. Stoga su Rimljani prilično tolerantno kasnili i nisu bili osobito točni.

Ljiljana samo za bogate

Rimljani su imali običaj da upoznaju strance "po odjeći", ili bolje, prema njihovoj boji. Postojale su dvije mogućnosti: sve „prirodne" boje, bilo da su to nijanse smeđe-žute i sivo-crne, bile su prirodna boja ovčje vune i stoga su shvaćene kao znak skromnih, siromašnih građana; a sve nijanse crvene, ljubičaste, zelene nastale su umjetno, uz pomoć skupih boja donesenih izdaleka, i smatrale su se znakom bogatstva i aristokracije. Nošenje lila odjeće smatralo se posebnim osebujem.

Monobrow se smatrao znakom uma.

U Rimu su među ženama visoko cjenjene guste, stopljene obrve. Smatrali su ih znakom visoke inteligencije, pa su rimske modne žene krenule u različite trikove kako bi povećale gustoću i natečenost obrva. Na primjer, korištene su umjetne obrve izrađene od kozje dlake. I zabili su ih u lice drvenim katranom.

Stomatologija je bila u potražnji

U starom Rimu postojali su stomatolozi, a sami Rimljani bili su vrlo zabrinuti za zdravlje zuba. Arheolozi su čak otkrili žensku čeljust s protezama. Znanstvenici vjeruju da takvi proizvodi drevnih zubara nisu bili namijenjeni toliko uspješnoj apsorpciji hrane, koliko demonstraciji bogatstva, jer su samo vrlo bogati ljudi mogli priuštiti sjaj zubima.

Rimljani nisu voljeli filozofe

Takvi izvanredni filozofi poput Seneke i Marka Aurelija rođeni su u Rimskom carstvu. Ipak, mnogi Rimljani bili su neprijateljski nastrojeni prema filozofiji. S gledišta praktičnih Rimljana, proučavanje filozofije svojom koncentracijom na unutarnji svijet osobe čini ljude nesposobnima za aktivni život i služenje državi. Galen, liječnik na carskom dvoru, napomenuo je da Rimljani smatraju da filozofija nije korisnija od bušenja sjemena prosa.

Rimski ratni zapovjednici nisu se borili

U umjetnosti se vođe često prikazuju kao borbe na liniji fronta pored svojih vojnika. Međutim, obično rimski zapovjednici nisu sudjelovali u bitci. Oni su držali zapovjedna mjesta i vodili akcije vojske s mosta svog kapetana, kako bi bolje usmjerili što se događa. Samo u iznimnim okolnostima, kada je bitka gotovo izgubljena, vojni vođa je ili položio ruke na sebe ili otišao tražiti smrt od ruke neprijatelja.

Postojala je tradicija pijenja otrova

Od kraja 1. st. Pr e. Rimski su carevi započeli tradiciju konzumiranja male količine svakog poznatog otrova svaki dan u pokušaju da dobiju imunitet. Mješavina otrova nazvana je Mithridates u čast Mitridata Velikog, kralja Pontusa, koji je prvi isprobao ovu metodu.

Progon kršćana

Rimljani su vjerovali da imaju dobar razlog za progon kršćana. Rimljani su vjerovali da se njihovo carstvo temelji na politeizmu. Kršćani su tvrdili da su poganski bogovi zli demoni ili su čak zanijekali njihovo postojanje. Ako bi Rimljanima bilo dopušteno da šire svoje vjerovanje na njih, to bi razljutilo njihove bogove. Međutim, rimski progonitelji dali su kršćanima svaku priliku da prepoznaju tradicionalne bogove i na taj način izbjegnu mučeništvo. Ali vjernici nisu mogli sklopiti takav dogovor.

Na gozbama je bilo uobičajeno izazivati ​​povraćanje

Rimljani su toliko voljeli pretjeranu količinu svega što su čak uveli tradiciju izazivanja povraćanja tijekom gozbe. Prema Seneci, Rimljani su jeli na gozbama dok nisu samo puzali u većem broju, a zatim izazvali povraćanje da bi ispraznili želudac i nastavili jesti.

Rimljani su obojili kosu

Rimljanke su obojale kosu. U početku se obojena kosa smatrala znakom žena lakih vrlina, ali treća supruga cara Klaudija, Mesalina, uvela je modu nošenja perika u više boja, a kasnije i bojanje kose među rimskim plemstvom.

Konji koji se bave politikom

Incitat je bio omiljeni konj cara Caligula. Prema Suetoniju, statua Incitzatta podignuta je iz mramora i bjelokosti, imao je ljubičaste haljine i opasače od dragog kamenja. Dion Cassius kaže da se konj hranio zobom pomiješanom sa zlatnim ljuskama. Suetonius također piše da je Caligula planirao učiniti Incitat konzu. Možda je na ovaj način car želio igrati trik na senatu, pokazujući da je čak i konj sposoban izvršiti posao senatora.

Nije koristio sapun

Rimljani su se kupali svaki dan, ali nisu koristili sapun. Umjesto toga, trljali su se uljima, a zatim ih strugali zajedno s prljavštinom pomoću posebnih strugača.

Koristi neobičan način pranja

Rimljani su koristili ljudsku mokraću za pranje stvari. Radnici su posudu napunili odjećom, a zatim je natočili mokraćom. Nakon toga jedna se osoba popela u kadu i utisnula odjeću kako bi je oprala.

Rimska država nije samo veliko carstvo, Cezar i ponosne legije. Životni stil i tradicija starih Rimljana modernom čovjeku mogu se činiti divljima. Ne vjerujete? Pročitajte i uvjerite se sami.

1. U neposrednoj blizini arena u kojima su se odvijale bitke za "odlazak u smrt" uvijek je bilo štandova. Tamo se za prilično puno novca moglo nabaviti napitak koji je stanovnike Rima zamijenio kozmetikom - gladijatorom, znojem i životinjskom masnoćom. Takav neobičan set pomogao je uklanjanju bora.

2. U starom Rimu je održan godišnji festival posvećen bogu Saturnu. Bio je različit od ostalih proslava po tome što je ovih dana robovi imali iluziju slobode.

Mogli su sjediti za istim stolom sa svojim učiteljem. Također se dogodilo da je čak i sam vlasnik pripremio večeru za svoje robove.

3. Pjesnike i pisce iz "Vječnog grada" uznemiravao je car Klaudij. Stoga nisu propustili priliku da ga ne ismijavaju u javnosti. Činjenica je da je Klaudije uvijek više volio isključivo žene i nije primijećen u odnosima s muškarcima. U to se vrijeme vjerovalo da onaj tko ima veze samo s pristojnim spolom, i sam postane poput žene.

4. Svi znaju da su stanovnici starog Rima voljeli krvave naočale. Ali malo ljudi zna da se tradicija lišavanja drugih ljudi u gladijatorskim arenama uspješno preselila na pozornicu. Stoga, ako je prema scenariju heroj trebao umrijeti, tada je on nužno ubijen. Tako je za neke glumce prva uloga postala posljednja.

5. Stav prema medicini bio je najozbiljniji. Drevni Aeskulapi obično nije opraštao pogreške. Na primjer, ako je tijekom operacije pacijent umro, tada su ruke liječnika odmah odsječene.

6. Bogati Rimljani živjeli su u velikim i luksuznim ljetnikovcima. Oni koji su se željeli ući unutra morali su pokucati: bilo s posebnim prstenom, bilo s drvenim klinčićem.

Neki posebno imućni Rimljani u dvorištu kuće bili su robovi na lancu. Zamijenili su pse i "zvono", upozoravajući vlasnika na goste svojim povicima.

7. U starom Rimu bogati stanovnici umjesto salveta i ručnika tijekom gozbe brisali su ruke glavama kovrčave djece. Usput, zvali su ih - "stolni dečki". Takva se „usluga" smatrala vrlo časnom.

8. Rimski car Klaudij imao je ženu po imenu Mesalina. Čak je pogodila ne porobljavanje svojih sunarodnjaka požudom i razvratom. Prema pričama povjesničara Tacita i Suetonija, Messalina je čak imala i svoj bordel.

"Prva dama" nije samo plaćala troškove njenog održavanja, već je ponekad i sama služila svima. Jednom je Messalina čak organizirala natjecanje s drugom sveštenicom ljubavi kako bi otkrila koja će od njih istovremeno poslužiti više kupaca. Careva supruga pobijedila je s točno dva puta većom razlikom: pedeset naspram dvadeset i pet.

9. Kao što znate, prostitucija se u starom Rimu smatrala potpuno normalnim i legalnim zanimanjem. Zato svećenice ljubavi nisu morale skrivati ​​svoj status. Štoviše, dali su sve od sebe da se istaknu iz gomile. Tako su, na primjer, samo prostitutke mogle šetati gradom u cipelama s visokom petom, što je odmah privuklo pažnju.

10. Usput, čarolija abracadabra poznata iz djetinjstva potječe iz Rima. Pojavljuje se u spisima osobnog liječnika cara Caracalla Serena Sammonic.

Da biste se riješili bilo koje bolesti ili otjerali zle duhove, ovu bi frazu trebalo napisati na amulet u stupcu jedanaest puta.

11. U rimskoj je vojsci postojala posebna vrsta pogubljenja, koja se zvala desetkovanje (pogubljenje desetine). Njegovo je značenje bilo sljedeće: Krivični odred bio je podijeljen na desetke, a svaki je vojnik izvukao ždrijebe. Onaj koji je izvukao nesretnika umro je od ruke devet kolega.

12. Zanimljivo je da su, prema tradiciji, osobna imena dodijeljena samo prva četiri sina u obitelji. Ako ih je bilo više, nazvali su ih redni brojevi. Na primjer, Quintus je peti ili Sextus je šesti. S vremenom su ta imena postala uobičajena.

13. Tijekom borbi protiv države ili plemena Rimljani su često pribjegavali vrsti rituala koji se zove "evokacija". Jednostavno rečeno, vojnici su se okrenuli neprijateljskim bogovima i zamolili ih da odu na stranu Rima. Zauzvrat su obećali da će ih obožavati i na svaki način poštovati.

14. Prvog dana otvaranja Koloseuma umrlo je na njegovim pijescima oko pet tisuća životinja, a nešto manje ljudi.

Usput, prema istraživačima, više od stotinu gladijatora svakodnevno je izgubilo život u areni.

15. U Rimskom carstvu posebna se pozornost posvećivala prometnim vezama. Do smrti države na njezinom su se teritoriju proširile mnoge ceste čija je ukupna duljina prelazila pedeset i četiri tisuće kilometara.

Drevni Rim jedna je od najvećih država antike. Država je bila na modernom teritoriju. Rim Ime je dobio po osnivaču - Romulus, Bio je poznat po svojim običajima, gladijatorskim borbama, Koloseumu, carevima i drugima.

U blizini arena gladijatora uvijek možete kupiti gladijatorski znoj, kao i životinjske masnoće. Te su supstance žene koristile kao kozmetiku.

saturnalije- Veliki godišnji festival u starom Rimu u čast boga Saturna. Ovih dana robovi su imali neke privilegije, na primjer, mogli su večerati za istim svečanim stolom s vlasnikom, a ponekad su čak i domaćini robove postavljali na stol.

Cara Klaudija ismijavali su zbog toga što nije imao seksualne odnose s muškarcima. Rekli su da onaj tko ima veze samo sa ženama, i sam postaje izuzetan.

Poljubac nakon svadbene svečanosti došli su nam iz starog Rima. Ali tada se poljubac smatrao ne samo lijepom tradicijom, već i svojevrsnim pečatom koji potvrđuje bračni ugovor.

Izraz "povratak u rodni kraj" znači "povratak u svoj dom". Taj je izraz potekao iz drevnog Rima, ali potrebno je izgovoriti se malo drugačije, "vrati se rodnim Penatima", budući da su Penati bogovi čuvari ognjišta. U svakoj su kući bile slike penata.

U drevnom Rimu božica Juno nosila je naslov "Kovanica", što je značilo "Savjetnik". U blizini njenog hrama bile su radionice u kojima se kovao metalni novac, pa su ih počeli nazivati ​​i kovanicama. Također je iz te riječi proizašao zajednički engleski naziv za sav novac "novac".

spintria- To su drevni rimski novci koji prikazuju spolni odnos. Kovanice su izrađene posebno za plaćanje u bordelima.

Car Caligula jednom je objavio rat Neptunu (Bogu mora) i naredio da baca koplje u more. Bio je poznat i po tome što je svog konja uveo u Senat.

Skočna godina uvedena.

U rimskim trupama ljudi su živjeli u šatorima od 10 ljudi. U svakom je šatoru stajao jedan stariji, koji se zvao - Dean.

Ako je pacijent umro tijekom operacije, ruke liječnika su odsječene.

Oko 40% starog rimskog stanovništva bili su robovi.

Koloseum je bio najveća arena i primio je više od 200.000 gledatelja.

Nakon careve smrti, orao je pušten da nosi dušu u nebo. Orao je bio simbol boga Jupitera.

Stari Rimljani su prvi napravili toalete. Car Vespazijan čak je došao s porezom na urin. Suština je bila da isprva nisu svi zahodi bili spojeni na zajednički odvod, ali su postojali spremnici pod zemljom koji su se vremenom punili. Ovo je bio porez. Usput, nakon toga, uspio je i taj urin prodati kožaricama i praonicama za razne kućanske potrebe. Usput, tek nakon toga otišao je izraz "Novac ne miriše".

Svi znaju da je Rim glavni grad Italije, ali mnogi će se složiti da ova karakteristika "Vječnog grada" nije dovoljna. Prije svega, Rim je glavni grad svjetske kulturne baštine, grad ispunjen veličanstvom i snagom.

Najbolji glazbenici, pjesnici, umjetnici i kipari pohvalili su ljepotu Rima i Vatikana smještenog na njegovom teritoriju koji je, osim nevjerojatne ljepote, do danas središte katoličkog svijeta.

Drevni Rim - grad koji zahtijeva "kruh i kolače"

Teško je zamisliti jaču državu od Drevnog Rimskog Carstva. Dio Europe zauzeli su rimski carevi, a da ne spominjemo sjevernu Afriku i Bliski Istok. Rimljani su se smatrali uistinu inovativnim u vještini rata, stvarajući vojsku koja je brzo osvojila svijet. U osvojenim zemljama rasprostranjen je ne samo jezik Carstva, već i kultura i stil života Rimljana.

Poznati rimski lukovi pojavili su se u drugom stoljeću prije Krista i odmah su postali nezamjenjiv dizajn i prepoznatljivo obilježje arhitekture "Vječnog grada". Osim vanjske ljepote i pompoznosti, lukovi nose glavni dio konstrukcije, pa su se prvenstveno počeli pojavljivati ​​u projektima mostova i amfiteatara.

Glavne zgrade u Rimu bili su hramovi, trijumfalni lukovi, javna kupališta, gradski trgovi (tribine) i akvadukti - građevine za opskrbu Rimljana vodom.

Međutim, stanovnici Rima nisu imali dovoljno zemlje. Stoga su pojedine kuće postale privilegija bogatih Rimljana, ostale su živjele u visokim zgradama. Na prvom katu su u pravilu bile trgovine trgovaca, na drugom katu - udobne i prostrane sobe. Sve što je bilo postavljeno iznad bilo je puno bliže, ali i jeftinije. U sićušnim sobama na gornjim katovima nije bilo opskrbe vodom, ali ovaj je problem riješen, budući da su na ulicama Rima postojali javni toaleti i kupelji, Rimljani su utažili žeđ iz posebnih česmi za piće.

Izvana je središte Rimskog Carstva izgledalo nevjerojatno. Mnogobrojne palače cara i njegove obitelji, kuće bliske caru, ukrašene stupovima i ručno oslikane, kipovi i trijumfalni lukovi - sve je to oduševilo posjetitelje Vječnog grada. Divio sam se i hramu svih bogova - Panteonu, koji je odražavao veličinu Carstva. Istina, ovo je samo vanjska strana, kao i zapravo u bilo kojoj državi. Siromašni su bili prisiljeni gužvati se na skučenim mjestima gdje su prljavština i kanalizacija dovele do bolesti, a stare kuće su bile beskrajno izložene požarima. Što možemo reći o tisućama robova dovedenih s osvojenih teritorija. Osim užasnih uvjeta života i rada, prikladni muškarci iz poraženih zemalja privukli su se gladijatorskim borbama - najpopularnijim spektaklima drevnog rimskog carstva.

Rimljani su uglavnom voljeli zabavu. Skupine ljudi okupljale su se kako bi gledale utrke kočija ili divljači u lovu. Ali ništa se za njih nije moglo usporediti s gladijatorskim borbama, u kojima su se robovi naoružani mačevima borili do smrti s bijesnim životinjama. Nakon što je gladijator ozlijeđen, gomila je odlučila hoće li mu ostaviti život ili ne. Međutim, postoji mit da su svoju odluku izrazili palcem, podižući je ili spuštajući. Zapravo, povjesničari tvrde da su geste bile različite. Ako je gomila htjela spasiti život gladijatora, tada su to izrazili palcem skrivenim u šaku. A položaj prsta prema gore, na stranu i dolje značio je samo metodu željenog ubijanja gladijatora: bilo da mu prerežu grkljan, mačem udarite između lopatica ili u srce. Pokreti su bili popraćeni uzvicima pomilovanja ili brzim prolijevanjem krvi.

Uglavnom su se bitke vodile na Koloseumu, amfiteatru koji je postao simbol Rimskog carstva.

1. U blizini arena u kojima su se održavale gladijatorske borbe, bili su smješteni trgovci sa šatorima. Uglavnom su prodavali posude koje sadrže masti životinja koje sudjeluju u bitkama, ili gladijatorov znoj. Zahvaljujući toj „kozmetici", prema Rimljanima, bilo je lako riješiti se bora.

2. Zanimljiv rimski festival bio je posvećen bogu Saturnu. Njegova odlika bila je sljedeća: tijekom dana slavlja robovi su imali određenu iluziju slobode, sjedili su za istim stolom s vlasnikom, osim toga, vlasnik ih je mogao čak i poslužiti za vrijeme jela.

1. Poznato je da su glavna zabava Rimljana bili krvavi spektakli. Ali činjenica da se taj "hobi" odražavao u kazališnom životu drevnog Rima malo je poznato. Ako je heroj umro na pozornici, onda je stvarno ubijen. Stoga je nekim glumcima bilo suđeno da igraju jedinstvenu ulogu u životu.

2. Strogi stav prema medicini doveo je do toga da ako je pacijent umro tijekom operacije, obje su ruke odsječene liječniku.

3. Među bogatima u starom Rimu bilo je popularno osebujno "zvono" koje je obavještavalo o dolasku gostiju. Zamijenili su ga robovi okovani u dvorištu ispred ulaza, koji su stvarali buku i na taj način signalizirali pojavu gostiju.

4. U starom Rimu bogati nisu koristili salvete ni ručnike za vrijeme jela. Oni su više voljeli glave kovrčave djece prema njima, koje su smatrali „stolnim momcima". Bogati Rimljani obrisali su ruke na ove glave, a takva se služba smatrala dostojnom okupacijom.

1. Simbol učvršćivanja braka poljupcem također se proširio zahvaljujući drevnom Rimu. Ali za Rimljane to nije bila samo tradicija, već i svojevrsna konsolidacija braka, na razini službenog tiska.

2. U povijesti starog Rima bio je poznat slučaj objave rata Neptunu, koji su pokušali pobijediti bacanjem koplja u more.

3. Vlasnici nosa s grbom posebno su se držali Rimljana, budući da su takav nos smatrali simbolom uma i prisutnosti liderskih kvaliteta.

1. Krv poraženih gladijatora pažljivo je skupljena u areni na kraju emisije, jer se smatralo pouzdanim sredstvom za liječenje neplodnosti.

2. U Rimu je živjelo više od milion ljudi. Taj je pokazatelj postignut tek u 19. stoljeću u Londonu.

3. U starom Rimu sagrađen je i prvi "trgovački centar". Zgrada se sastojala od nekoliko katova i obuhvaćala je 150 trgovina u kojima se prodavalo sve - hrana, odjeća i još mnogo toga.

4. Rimski carevi prakticirali su unos minimalne količine otrova dnevno. To su učinili kako bi se navikli na svojstva otrovnih tvari kako bi se izbjeglo trovanje u budućnosti.

5. U starom Rimu se koristio pojam "prezimena", ali je označavao skupinu robova jednog vlasnika.

"Stolni dječak" u starom Rimu

1. Čarolija abracadabra poznata djeci u starom Rimu ozbiljno se koristila. Liječnici su stvorili posebne amulete za uklanjanje bolesti. Riječ "abracadabra" naznačena je na amuletu jedanaest puta

2. U rimskoj su vojsci došli do nove vrste pogubljenja, koja se zvala "pogubljenje desetine". Ako je odred kriv, tada je podijeljen u grupe od po deset ljudi, od kojih je svaka povukla ždrijebe. Jedan deseti s nesretnim lotom umro je od ruke drugova.

3. Osobna imena u obiteljima nisu pripadala svima. Samo su četiri prva sina imala "posebna" imena. Ako je bilo više sinova, onda su se ostali nazivali rednim brojevima, počevši od "petice".

4. Postoje slučajevi kada su se rimske trupe okrenule bogovima protivnika, pokušavajući ih namamiti na svoju stranu. Zauzvrat, Rimljani su obećali da će ih obožavati u budućnosti.

5. Prvi dan otvaranja Koloseja napravio je pljusak, jer je na njemu ubijeno pet tisuća životinja i otprilike isti broj ljudi.

6. Drevni Rim bio je poznat po svojim cestama. Do propasti Velikog Rimskog Carstva, ukupna duljina cesta bila je 54.000 km. Odavde je stigla uobičajena fraza "Svi putevi vode u Rim".

Vojska drevnog rimskog carstva

Rimsko carstvo sigurno duguje svoj teritorij i moć vojsci koja je osvojila cijelu obalu Sredozemnog mora i dio Afrike. Vojska je svake godine rasla, jer su stanovnici osvojenih teritorija postali novi vojnici Rima. Do početka naše ere snaga rimske vojske bila je 25 000 obučenih vojnika.

Legija je u starom Rimu označavala organizacijsku jedinicu vojske koja je uključivala 4.500 ljudi. U svakoj legiji su se isticali maniri od 450 ljudi, zauzvrat podijeljeni u stoljeća, koji su obuhvaćali 100 ljudi. Kasnije se pojavila nova jedinica - kohorte. To su posebne jedinice, u koje su uključeni stanovnici osvojenih zemalja.

Stalna vojska u Rimskom carstvu nije se pojavila odmah. U početku su se ratnici prikupljali samo za vrijeme vanjske opasnosti ili za osvajanje novih zemalja. Bogati su bili obvezni osigurati "opremljene" ratnike, oklopom i oružjem, prosječno stanovništvo je pružalo ratnicima oružje, a siromašno nije bilo uključeno u neprijateljstva.

Ali već u 4. stoljeću prije Krista situacija se dramatično promijenila i vojska u Rimu se neprestano pojavila. Tajna uspjeha vojske bila je priprema prije vojnih kampanja, što je omogućilo pobjedu nad manje pripremljenim neprijateljem. Prema pravilima utvrđenim u starom Rimu, ratnik je proveo 25 godina u vojnoj službi. Nakon što su dobili doživotnu mirovinu i dio osvojenog teritorija. Posebno istaknuti u bitci vojnici su tijekom službe imali sve te privilegije.

Progresivna vojska Rimskog Carstva s pravom se smatrala nepobjedivom i stoljećima je držala vodeću poziciju u svijetu.

Moderni Rim, kao glavni grad Italije. Opis i zanimljive činjenice

Ako govorimo o modernom Rimu, onda je ovo najveće turističko središte i u Italiji i u cijelom svijetu. Ali grad se razvija ne samo u turističkom smjeru. Budući da je glavni grad, ima veliku ekonomsku i političku važnost za zemlju.

Prema službenim izvorima, grad ima 3 milijuna ljudi, ali posjetitelji iz cijelog svijeta zbog posla se ne uzimaju u obzir.

Na teritoriju Rima, u Vatikanu, nalazi se najveća crkva na svijetu - bazilika sv. Petra.

Rimske vlasti vrlo su zainteresirane za promjenu imidža Koloseuma koji je među stanovnicima grada i turistima povezan s najokrutnijim krvavim spektaklima antike. Stoga je s početkom novog tisućljeća u Rimu pokrenut program Colosseum at Night. Čim se smrači, zgrada poprima standardno bijelo osvjetljenje, ali ako se danas pogubi pogubljenje ili smrtna presuda, osvjetljenje Koloseuma postaje zlato.

U Rimu postoji crkva, od kojih su neke dvorane ukrašene kostima redovnika, u drugim dvoranama su kostimi u plaštima. Ovo je crkva kapucina, koja je na tako originalan način izrazila svoj stav prema životu i smrti.

U Rimu postoji operativan restoran "Zaklinjanje", u kojem konobari ne biraju riječi, obraćaju se posjetiteljima i nepristojni su im pri prvoj prilici. Kao odgovor, konobari također primaju dio nepristojnosti od gostiju restorana. Mjesto je popularno zbog svoje boje i originalnosti.

1. Rim - jedan od najstarijih gradova u Europi, osnovan 753. godine. prije Krista Rođendan Vječnog grada pada 21. travnja (datum mitskog utemeljenja Rima od strane Romula i Remusa). Svake godine do ovog datuma turisti iz cijelog svijeta dolaze u talijansku prijestolnicu. Proslave Rimljana uključuju vatromet, prikaz gladijatora, sajmove i degustacije talijanske kuhinje, bučne parade u centru grada. Osim toga, mnogi su muzeji na ovaj dan u Rimu otvoreni besplatno.

2. U ranom Rimu bilo je katastrofalno malo žena, Romulus (771-717. Pr. Kr.) Oteo je djevojke iz najbližeg plemena Sabine. Najljepše od njih dobili su rimski senatori.

3. U Italiji se osim uobičajenog straha Europljana zbog broja 13 također smatra nesretnim, a moguće objašnjenje za to leži čak i u grobovima starih Rimljana, na kojima su napisani natpisi VIXI, što znači „živio sam" ili „moj život je gotov". Ako natpis izrazite rimskim brojevima, tada ćete dobiti VI + XI = 6 + 11 = 17.

4. Rim je jedini grad na svijetu koji na svom teritoriju ima drugu suverenu državu. Ovo je Vatikan, koji je također poznat kao najmanja država na svijetu.

5. Bazilika svetog Petra u Vatikanu - najveća crkva na svijetu.

6. Izraz "Svi putevi vode u Rim" potječe od činjenice da su Rimljani do kraja četvrtog stoljeća nove ere izgradili više od 53 tisuće kilometara cesta u svom carstvu. Svaka rimska milja bila je otprilike 1.450 metara i bila je označena kamenom na cesti (prekretnici).

7. Rimski Koloseum, koji prima do 50 000 ljudi, smatra se jednim od sedam svjetskih čuda. Na dan službenog otvaranja Koloseja, u njegovoj areni ubijeno je 5 tisuća životinja. Prema konzervativnim procjenama, tijekom cijele povijesti ove zgrade u njoj je ubijeno više od 500 tisuća ljudi i više od milijun životinja.

8. U blizini Koloseuma u Starom Rimu, na posebnim kioscima se moglo kupiti životinjska mast i gladijatorski znoj. Žene su te tvari koristile kao kozmetiku.

9. U starom Rimu stariji klaun iz kazališta, arhimim, bio je pozvan na pogreb plemenitih ljudi. U povorci je arhimim krenuo odmah iza lijesa, a njegov je rad bio oponašati pokojnikove geste i ponašanje. Kako bi pojačao učinak, glumac je mogao obući odjeću pokojnika ili staviti masku koja ga prikazuje.

10. Među prvih petnaest rimskih careva, sam Klaudije nije vodio ljubavne odnose s muškarcima. To se smatralo neobičnim ponašanjem, a ismijavali su ga pjesnici i pisci koji su govorili: voleći samo žene, i sam je Klaudije postao izuzetan.

11. Drevne rimske žene nisu imale osobna imena. Oni su dobili samo generičko ime, na primjer, Julia, ako je rođena u rodu Juliev. Ako je u jednoj obitelji bilo nekoliko kćeri, njihovim se obiteljskim imenima dodaju redni prenomi: Segunda (druga), Terzia (treća) itd.

12. Kad mu je sin rimskog cara Vespazijana zamjerio što je uveo porez na javne zahode, car mu je pokazao primljeni novac od tog poreza i pitao ga smrde li. Nakon što je dobio negativan odgovor, Vespazijan je rekao: "Ali oni su iz urina." Otuda izraz "novac ne miriše".

13. Akronim SPQR, koji se može vidjeti na rimskim kipovima, zgradama, kamenju i bunarima, znači "senatus populusque romanus" i znači "Senat i narod Rima."

14. Stari su Rimljani jeli rukama. Bogati građani imali su posebne robove, kojima je kosa bila obrisana na rukama nakon jela.

15. Običaj ljubljenja mladenke i mladoženje na kraju ceremonije vjenčanja došao je od nas iz drevnog Rima. Tada je imalo malo drugačije značenje - vjenčanje je shvaćeno kao ugovor, a poljubac je služio kao svojevrsni pečat koji zajedno drži ugovor.

tekst je napisan korištenjem izvora muzey-factov.ru

# data[].attributes.attachment_link.title
Drevni Rim predstavljanje zanimljivih činjenica. Zanimljivo o starom Rimu

# data[].attributes.attachment_link.description
Drevni Rim nisu samo filozofi, gladijatori i kazališta. Rimljani su za sobom ostavili mnoga misterija, a neke njihove tradicije za koje im sigurno ne bismo rekli u školi na satu povijesti, a to je na bolje. U starom Rimu pili su krv ubijenih gladijatora. Vjerovalo se da na taj način čovjek ulazi u životnu silu.

# data[].attributes.body
Rimljanke mnogo nakita ukrasa su samo neki od neozaobilaznih elemenata Rimske mode li ili su jedni na druge a i sama moda gotovo da se nije promenila tokom veka prvi rimljani su ponosni na svoju jednostavnu i jednobojnu odeću međutim kako se carstvo sirilo raslo je i rasipnistvo. Kada je Carigrad pošta nova prestonica carstva oni imućni su imali priliku da uživaju u luksuznoj robi iz cele Evrope pamuku iz Indije ikineskoj svili. Tada odeća počinje da bude slikovitija i bogatije ukrašena. Dusica Filipović

# data[].attributes.body
Rimljani su javna kupatila ili terme počeli da koriste od sredine III veka p. n. e. Posle osvajanja grčkih kolonija na jugu italije '. Prve terme u rimu su bile jednostavna i nazivali su se balnea a prvi termalni monomentalni kompleks je izgradio konzul agripa vec u IV veku p n e u rimu su postojale 354 terme najpoznatib terme kalakaline trajno e i diolecinove.

# data[].attributes.body
Sve je počelo u 16 v. P. R. N. O. V. Kada je tadašnji papa sikst W. Odlučio da sve Rimske ulice budu poplocane kaladromom jer je sramota da je to bolje rešenje od tadašnjih pločica. Kaladrmasne ulice od tada su postale simbol rima. Još od 2005god tadašnji gradonacelnih rima izjavio je da kaldrma opasna za dvotockase bicikle motore i skuter ali zato što zbog vibracija i buke koje nastaju prilikom vožnje mogu biti oštećene okolne zgrade.

# data[].attributes.body
Je naziv za vojne formacije rimskog kraljevstva Rimske Republike i kasnijeg rimskog carstva kao dela rimskih oružanih snaga. Za rimsku pescadijui njenu historiju '. Rimska legija za popis pojedinačnim regija datume i njihov smeštaj. Veličina vojske u kasno rimskom carstvu je bila oko128. 000-179.200ljudi bila je vrlo dobro organizovana po hijerarhiskom principu. Većina rimskih vojnika u carstvu su bili legionari. Osim njih su postojali vojnici iz auhila odnosno negradjani. Bili su podeljeni u dve grupe ratovali prackama iz kojih je ispaljivalo kamenje.
Dusica Filipović

# data[].attributes.body
У доба републике, Сенат и скупштина су били важни извори права. У царству је крајњи извор закона био цар: „Шта год цару прија, то је закон.“ Римљани су, међутим, поштовали своје старе традиције. Сенат  је наставило да се састаје и сенатори су имали висок статус у друштву. Они су чак имали своје стилове одеће попут посебних прстенова, прибадача или тоги. Важни сенатори имали су своје телохранитеље који су носили фасаде. Римски закони били су строги, али злочин је био уобичајен у Риму. Најчешћи злочини били су крађа, напад и убиство. Римска полиција држала је поглед на богатије четврти, али ретко су патролирали сиромашнијим деловима
града. Неке улице су биле толико опасне да су биле затворене ноћи.
Римљани су покушали да се заштите од злочина. Богаташи су покушавали да сакрију своје богатство носећи старе, прљаве тоге током путовања
ноћи.

Извор: https://www.fcusd.org/cms/lib/CA01001934/Centricity/Domain/3209/12b_%20Daily%20Life%20in%20Ancient%20Rome%20Readings.pdf

Никола Милићевић

# data[].attributes.body
Saturnalia.    Stefan Popović

# data[].attributes.body
Stefan Popović

# data[].attributes.body
https://mondo.rs/Info/Svet/a1099577/Stari-Rim-drevni-Rim-anticki-Rim-zanimljivosti.html. Stefan Popović

# data[].attributes.body
Koloseum  - Stefan Popovic

# data[].attributes.body
Pre svega, treba istaći da je rimska moda u mnogome slična sa modom Grčke. Može se čak reći da su Rimljani često bili vođeni idejama Grka kada su se odlučivali za način oblačenja i ukrašavanja. Njihova odeća, toge i tunike, nošene su na isti način kao grčke vezivale bi se oko vrata ili na ramenu, a dodatno bi bivale učvršćene pojasom. Od materijala su najviše koristili vunu, svilu, pamuk i lan; odeća je bila fina i meka, gotovo providna, začinjena jednostavnošću i prefinjenošću. Tunike su nosili svi, i muškarci i žene, samo različitih dužina. Postojale su, takozvane, unutrašnje i spoljašnje tunike, koje su imale funkciju ogrtača i obično su bile ekstra duge.
Iva Negovanovic V-2

# data[].attributes.body
Религија је била веома важна за Римљане који су усвојили многе Грчке богове, као и богове из других култура да створе своју групу римских богова.Римљани су желели да удовоље својим боговима јер су веровали да су богови контролисали њихов свакодневни живот.У многим храмовима и светилиштима Рима, људи су давали приносе и обећања боговима. Често су остављали поклоне хране као што су медени колачи и воће.Такође су жртвовали животиње, укључујући бикове, овце и волове. Када би неко био болестан или повређен, Римљани би оставили мало приношење у храму у облику повређеног дела тела. Током целе године одржавали су се посебни фестивали и свети дани у част боговима. Али религија је такође била део свакодневног живота. Сваки дом имао је олтар где се породица клањала сопственим кућним боговима и духовима. Главни римски бог звао се Јупитер.

Извор: https://staririmljani.wordpress.com/religija/

Никола Милићевић

# data[].attributes.body
Život starih Rimljana                                        Stari Rim je imao mnogo zanimljivih rituala ali nekih i baš odvratnih i nepojmljivih danas modernom čoveku.                                                1. Kad robovi postanu gospodari.                         Praznik poznat po imenu SATURNALIA je bio dan kada su gospodari i robovi menjali uloge(mesta).Na taj dan robovima su njihovi gospodari spremali raskošne trpeze i sve ono što bi sledovalo eliti,i služili ih.                              2. Rimski WC.                                                         U vreme starog Rima to su bile javne prostorije. U njima mermerne klupe sa rupama(nešto nalik poljskom wc-u). Ona odvratna strana toga je sto su svi koristili iste štapove koji su na sebi imali sunđer,umesto današnjeg toalet papira. Štapovi su stajali u posudama sa morskom vodom.                           3. Arhitektura.                                                         Rimska arhitektura je bila izuzetno napredna. Pravili su beton koji je bio baš izdržljiv. Nakon pada Rimskog carstva,tehnologija pravljenja betona se izgubila. Nađena je tek posle 1000god. Njihove građevine su opstale 2000god. Najveci amfiteatar na svetu Kolosem napravljen je od betona i peska,a sagradili su ga za oko 8god.                        Stefan Popovic v2

# data[].attributes.body
Bila je jaka i borbena postojale su dve vrste vojnika legije i jedinice od oko 6000 vojnika
Ulice
Kuhinja velika i zajednička. Velike stambene zgrade. Pijaca jednom sedmično
Pozorište
Pompej je sagradio ptvo pozorište. Tribine su bile poput stepenica. Bilo je mnogo veliko
Kupatila
Velika podeljena n amanje sobe neka su imala i biblioteke
Hrana
Ientakum doručak
Za bogate voće i hleb
Za siromašne puls(mlevena pšenica i voda)
Obrazovanje
Od 7 do 14 godina
Tri  stepena obrazovanja
U prve dva svi u trećem bogati
Adam Avakumovic V-2

# data[].attributes.headline
ЖИВОТ СТАРИХ РИМЉАНА

# data[].attributes.subject
ЖИВОТ СТАРИХ РИМЉАНА

# data[].attributes.body
СТАНОВАЊЕ

У Риму је становање било веома различито за богате и сиромашне. Пространи, прозрачни домови богатих стајали су раме уз раме са малим, мрачним станови у којима су били смештени сиромашни. Богати Римљани живели су у великим кућама изграђеним од камена и мермера. Зидови су били дебели да не би дошло до градске буке. Унутар предњег дела врата је била сала која се звала атријум где је породица примала госте.Иза атријума било је много соба за породицу и госте, најфинија је била трпезарија. Зидови су му били прекривени фрескама и мозаицима од плочица.
Многи сиромашни су се гурали у високе стамбене зграде, док су се други
живели у малим становима изнад радњи у којима су радили. Без
одговарајуће кухиње, сиромашни су кували своје оброке на малим преносивим роштиљима, који би просторију испунили димом. Станови су били мали,бучни и прљави што би дозвољавало болестима да се брзо шире.

Извор: https://latinaantiquitas.wordpress.com/2015/06/16/kako-su-rimljani-stanovali/

Никола Милићевић

# data[].attributes.body
Rastko Nenadić V2
Ljudi Stari Rim najčešće doživljavaju kao mitsko mesto. Za njih to je zemlja epskih junaka poput Bena Hura i gladijatora, gde ljudi u zlatnim oklopima voze dvokolice, a careve hrane grožđem, zavaljene u debelom 'ladu. Međutim, stvarnost je u Rimu bila daleko manje glamurozna. U vreme pre kanalizacije i moderne medicine preživeti jedan običan dan bilo je jako teško.
U starom Rimu prodaja mokraće je bio dobar biznis na koji je vlada ubirala poseban porez. Postojali su ljudi koji su izdražvali svoje porodice sakupljanjem urina. I dok su ga neki prikupljali u javnim toaletima, drugi su išli od vrata do vrata sa ogromnim kofama i molili ukućane da im ih napune.

Za šta je sve taj urin korišćen ne možete ni da zamislite. Na primer, prali su odeću u mokraći. Napunili bi veliku kadu mokraćom i odećom, a onda bi poslali nekog jadnička da to ispere. Što je mala maca u poređenju sa načinom na koji su prali zube.

U nekim oblastima carstva ljudi su urinom ispirali usta, tvrdeći kako im to zube čini blistavo belim. Zapravo, jedna pesmica iz tog doba preživela je do današnjeg dana, a u njoj se pesnik ruga svom neprijatelju govoreći "to što ti se zubi tako sjaje samo pokazuje da si pun piš.ćke".

Medicina je u Rimu takođe dala svoj ekscentričan doprinos. Nekoliko autora beleži da su ljudi sakupljali krv stradalih gladijatora koju su posle prodavali kao lek.

Rimljani su očigledno verovali da krv gladijatora ima moć da izleči epilepsiju, pa su je zbog toga pili. I to je bio civilizovan pristup - drugi bi se hranili sirovom jetrom gladijatora. Ovo je bilo do te mere popularno da su ljudi, nakon što su u Rimu zabranjene borbe gladijatora, nastavili sa svojim "tretmanom" pijući krv zatvorenika kojima je odrubljena glava. Čudno, ali pojedini rimski lekari tvrdili su da ovakvo lečenje daje rezultate, kao i da su videli da su se ljudi koji su pili ljudsku krv oporavljali od epileptičnih napada.
https://www.ted.com/talks/ray_laurence_a_glimpse_of_teenage_life_in_ancient_rome/transcript?language=sr
https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B3%D1%80%D0%BE%D0%B1%D0%BD%D0%B8_%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D1%82_%D1%83_%D1%80%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%BE%D1%98_%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D1%98%D0%B8

# data[].attributes.body
У старом Риму имало је три врсте образовања. Основно образовање трајало је од 7 до 14 година похађали су га дечаци и девојчице. Само деца од богатих породица су ишла на трећи ниво образовања. Говорили су Латински језик и писали латинским писмом. Имали су своје симболе за бројеве, а то су римски бројеви.
Милица Драшковић 5-2
Извор информација :дечије занимљивости

# data[].attributes.body
Shodno budžetu, svaki tip namirnica imao je svoje potrošače. Bogatiji su pili falernijansko vino iz regije današnjeg Napulja neki su konzumirali domaće povrće i začine, dok su drugi imali egzozične produkte Indije ili usoljenu svinjetinu i tunjevinu iz Španije.Rimljani su se
hranili pretežno hlebom i maslinovim uljem.
Iva Negovanovic V-2

# data[].attributes.body
Arhitektura
U Rimu se veoma dobro razvilo gradjevinarstvo.U Rimu imalo je mnogo lepih gradjevina(palata,kupatila,trgova...).Postojale su posebne zgrade u kojima se sudilo i zvale su se bazilike.Trijumfalne kapije su dizali kada pobede u nekom ratu ili bitci.U gradu postojalo je mnogo puteva,pa postoji izreka "Svi putevi vode u Rim".
Luka Obradović V-2
Izvor:http://gimnazija.bdcentral.net/korisnik/prvi/istorija/2p/svakodnevni_zivor_rim.pdf

# data[].attributes.body
Neki ljudi su sami hteli da postanu gladijatori,a neki su bili naterani na borbe.Imali su razna oružja npr. mač,koplje,trozubac...Mogli su da se bore stojeći,na kolima,ili na konju.Bile su to krvave borbe.Borili su se jedni protiv drugih ili čak protiv divljih životinja.Imalo je mnogo gledalaca.Ako gladijator preživi više borbi mogao je da bude oslobodjen i dobio bi drveni mač-GLADIUS.
Luka Obradović V-2
Izvor:http://gimnazija.bdcentral.net/korisnik/prvi/istorija/2p/svakodnevni_zivor_rim.pdf

# data[].attributes.body
Mesta gde su robovi živeli često nisu bila baš najbolja.Sve je zavisilo kako se gospodar prema njima odnosi,a i kakav posao rade.Gospodari su ih samo iskorišćavali za rad od koga bi dosta njih umrlo na kraju.Neki su mislili da oni treba da služe samo za rad i kazne.Njihov život nimalo nije bio lak.
Luka Obradović V-2
Izvor:http://gimnazija.bdcentral.net/korisnik/prvi/istorija/2p/svakodnevni_zivor_rim.pdf

# data[].attributes.headline
Храна у Старом Риму 

# data[].attributes.subject
Храна у Старом Риму 

# data[].attributes.body
Људи у Риму су јели разноврсну храну. А шта ће јести је зависило од самог богаства породице. Имали су три оброка дневно. Први оброк доручак звао се иентакулим. Састојао од хлеба и воћа. Следећи оброк био је прандијум. Прандијум је био мали оброк око 11 ујутру. Главни оброк био је цена и трајала је око подне. Сиромашни су углавном јели пилс. Пулс је мешавина меса и воде, а могло је се додати воће и поврће.
Милица Драшковић 5 -2
Извор информација:дечије занимљивости

# data[].attributes.body
Škole
Decu su majke vaspitavale do svoje 7 godine,nakon toga očevi preuzimaju brigu..Često bogati Rimljani su koristili robove da vode decu u školu.Deca su pisala na drvenim tablicama.Osnovno obrazovanje je biilo učenje latinskog i grčkog jezika,geometrije,muzike...
Izvor: Wikipedia

# data[].attributes.headline
Život starih Rimljana >>>>>>Katarina Vasilijević V2

# data[].attributes.subject
Život starih Rimljana >>>>>>Katarina Vasilijević V2

# data[].attributes.body
Prevoz
Rimljani su imali dve vrste brodova.To su bili dugi i obli.Dugi se drugačije zvao Galija,pokretao se na vesla,koristio je se za ratovanja na vodi.Obli brod se pokretao na jedra uz pomoć vetra,korišćen je za prevoz robe(tereta).
Izvor:Wikipedia

# data[].attributes.body
Остави орахе за собом! - Рекли би у Риму кад би се неко понашао неозбиљно. На сличан начин су и на венчањима поливали младенце орасима тако су симболизовали детињство. Орашасти плодови су коришћени су углавном подразумевале бацање ораха са одређене удаљености. Имали су и лопте од коже у којима је била коњска длака била је тешка па није зато отскакала. Зато су се најчешће играли, бацања, ћораве баке итд .
Милица Драшковић 5-2
Извор информација:дечије занимљивости

# data[].attributes.body
Život starih Rimljana
U starom Rimu imalo je tri vrste obrazovanja. Osnovno obrazovanje je trajalo od 7 do 14 godina i pohadjali su ga dečaci i devojčice. Samo bogata deca su išla na treći nivo obrazovanja. Rimljani su dobri ratnici. Bili su dobro organizovani i disciplinovani. Pored učestvovanja u bitkama pomagali su u izgradnji puteva i mostova. Većina je živela u višespratnicama, a imućni Rimljani su živeli u kućama sa dvorištem. Govorili su latinski jezik i pisali latinskim pismom. Imali su svoj simbole za brojeve, a to su rimski brojevi.
Uroš Alempijević V-2

# data[].attributes.body
Rimska vojska je bila vrlo dobro odučena za ratovanje .Rimljani su za ratovanje koristili praćke za kamenje .Pešadija je koristila štitove,bronzane šlemove,prsne oklope,mačeve i koplja .Tako su Rimljani osvojili mnogo zemalja i širili svoje običaje .
Nevena Nedic V-2
izvor informacija : Dečija enciklopedija

# data[].attributes.body
Rimljani su živeli u stanbenim zgradama i u svojim sobama nisu imali kuhinju. U Rimu je bilo nekoliko pijaca. Pijačni dan u drugim gradovima je bio jedan dan u sedmici na glavnom trgu. Prodavalo se i kupovalo sve i svašta. Javne cesme su snadbevali vodom dovodeći vodu do grada cevima. U javnim kuhinjama i uličnim tezgama kupovala se hrana i pice. Robovi su kupovali svojim vlasnicima sve što im je bilo potrebno. Tezge su bile postavljene prema ulicama.
Nevena Nedić V-2
Izvor informacija : Dečija enciklopedija

# data[].attributes.body
Pozorište
Pozorište u antičkom Rimu u početku nije bilo interesantno ljudima. Sve je bilo improvizovano pod vedrim nebom, ljudi su stajali i posmatrali i to obično u jutarnjim časovima. Prvo pozorište smatra se onim na Marsovom polju koje je napravio Pompej. Bilo je polukružnog oblika sa stepenicama na kojima je publika sedela. Prvo se pojavila komedija kao žanr, nakon toga kreće muzika, pantomima i ples.
Andrej Popović 5-2

# data[].attributes.body
Skoro svaki grad u Rimu imao je javno kupatilo. Kupatilo je predstavljalo društveni centar, tu su dolazili da se druže, pričaju. Tipično kupatilo je bilo velika prostorija sa više malih soba. Neka kupatila su imala i biblioteke.Glavna svrha tih kupališta je bila da se očiste. Proces kupanja je išao tako da su prvo stavljali ulje, pa su ga skidali raznim predmetima.
Andrej Popović 5-2

# data[].attributes.headline
Образовање у старом Риму

# data[].attributes.subject
Образовање у старом Риму

# data[].attributes.body
Магдалена Чаловић
У старом Риму су се разликовала три  степена образовања то су основно , средње и више образовање .
Основно образовање је почињало од седме године .
У првим годинама дете се образовало у оквиру породице , док су други родитељи волели да то повере робовима или дојиљама .
У целом римском царству постојало је много школа у којима су учитељи учили ђаке .
Школе су биле признате установе али их није финансирала држава.
Учитељи су најчешће били бивши робови који су научили да читају и пишу у господаровој кући .
Деца су писала на дрвеним таблицама или су користила дрвене фигуре у облика слова.
У те школе су до дванаесте године заједно ишли дечаци и девојчице.
После тога , када би научили да читају и пишу многи би школу напустили заувек а само деца из богатих породица су наставили школовање дање.

# data[].attributes.headline
Живот старих Римљана

# data[].attributes.subject
Живот старих Римљана

# data[].attributes.body
Образовање
Деца која су се образовала прво су имала основно образовање: то су похађали дечаци и девојчице нижих разреда између 7 и 14 година. На овом нивоу учитељи су се звали Литератори. Ово образовање састојало се од учења читања и основног рачунања. На нивоу секундарног образовања предавали су Граматикуси. Дечаке су учили грчкој абецеди што им је помагало да науче латиницу. У овој фази, сиромашнија деца већ су почињала да уче занат а нека богатија деца су настављала трећи ново образовања. Ретор их је подучавао вештини говора и писања. Веома мали број ученика је наставио да учи реторику. На овом новоу образовања студенти су морали да науче како да изнесу аргумент и буду сигурни у јавни говор.

Мода
Већина одеће која се носила у старом Риму била је од вуне. Мање богати Римљани су код куће ткали тканину. Богатији Римљани имали су одећу од египатског платна, индијског памука или кинеске свиле. Тога је била најважнији одевни предмет и постојале су различите врсте тога али само су мушкарци могли да их носе. Тоге су биле у белој или прљаво белој боји. Богатији младићи и сенатори носили су тогу са љубичастом пругом како би показали свој статус јер је шира трака значила виши статус.
Жене су до удаје носиле белу одећу а после венчања носиле су разне боје. Најчешћи облик одеће за жене била је туника. Жене више класе носиле су подтунике зване "стола" које су имале кратке рукаве и биле су причвршћене брошем званим "фибула" а преко се носио дугачки огртач звани "пала".

Игре
Спорт је био омиљена активност старих Римљана. Играли су игре са лоптом. Лопте су биле направљене од коже која је била пуњена коњском длаком, па су биле врло тешке и нису одскакале. Зато су се лоптом обично играли бацања или хватања. Играли су се неком врстом медицинске кугле зване "паганица". Једна одиграна игра звала се тригон. Када би играли тригон, три играча би стајала у троуглу бацајући лопту један другом. Орасе су користили као ми данас кликере. Користили су их за играње игре под називом „пар импар“ (пар или непар). У овој игри дете је држало орахе скривене у руци (или иза леђа), а противник је морао да погоди да ли држе непаран или паран број ораха.

Rome Daily Life in Ancient Rome
Алекса Ненадић V2

# data[].attributes.body
Stari Rim-
Tijana Dimitrijević
Igre
Ostavi orahe za sobom! - rekli bi u Rimu ljudima koji su se ponašali neozbiljno, neotesano. Sličan fenomen objašnjavaju I rimski običaji da se mladenci polivaju orasima nakon venčanja, simbolizuju tako završetak detinjstva. Kada se u rimskoj ikonografiji oslikava život deteta, igre su jedna od nezaobilaznih tema. Orašasti plodovi korišćeni su u uglavnom podrazumevale bacanje oraha sa odredjene udaljenosti. Orasi su bacani u lomljene male gomile takodje od oraha. Imali su I lopte, ali su bile napravljene od kože koja je bila punenja konjskom dlakom, bile su teške pa nisu odskakale, zato su se najčešće igrali bacanja, gadjanja, hvatanja, igrali su se I ćorave bake itd...

Moda
Rimska moda je mnogo slična modi grčke. Može se I reći da su Rimljani često bili vodjeni idejama Grka kada su se odlučivali za način oblačenja I ukrašavanja. Najviše su koristili za pravljenje odeće pamuk, svilu, vunu I lan, većina odeće je bila od vune. Odeća je bila fina I meka. Tunike su nosili svi, I muškarci I žene, samo različitih dužina. Postajale su, takozvane, unutrašnje I spoljašne tunike, koje su imale funkciju ogrtača I obično su bile ekstra duge. Žene do udaje su nosile samo belu odeću. Danas je, svom srećom, sve dozvoljeno I ljudi se oblače ne samo u skladu sa ukusom.
Kultura
Rimska kultura bila je bogata I vredna, mnoga njena dostignuća koriste se I danas. Bila je pod snažnim uticajem kulture starih Grka koji su živeli u Južnoj Italiji. Stari Rimljani govorili su latinskim jezikom I pisali latinskim pismom. Latinski jezik se danas koristi u medicini, farmaciji, biologiji. Uticaj grčke kulture na Rimlje najbolje se vidi na rimskoj religiji, rimska religija je slična grčkoj, samo su imena bogova drugačija. Nauke Rimljana su: pravo I istorija, pravo: rimsko pravo predstavlja temelj današnjeg prava. Govornik I pravnik Ciceron, istorija: Kornelije Tacit, Tit Livije, pisali od nastanka Rima do svog vremena. Cezar napisao delo o ratu sa Galima.

# data[].attributes.body
Hram Veste
Aleksa Miletić V-2

# data[].attributes.body
Mladi ljudi u Rimu su postojali  odrasli ljudi sa  sa šesnaest godina. Mladić bi obrijao prvu bradu i obukao mušku togu, a otac bi ga ponosno prestavio na Forumu. Od mladog patricija očekivala politička karijera. Bili su odlični govornici. Temelj obrazovanja mladog Rimljanina bila je Retorika tj. Govorništvo, kao I matematika, čitanje i pisanje. Karijeru su počinjali službom u vojsci gde bi mladići bili dodeljeni iskusnom vojskovođi ili komandi kao pomoćnik pa bi tako stekao osnovna vojna znanja. Mlada  Rimljanka patriciskog roda, naprotiv, je bila odgajana da postane supruga i majka . Udata Rimljanka je sama tkala, prela i ona je kontrolisala poslove koje je obavljala posluga. Najveća čast za rimsku porodicu i mladu Rimljanku bila je ta bude izabrana za Vestalku. Vestalke su bile svetice boginje  Veste i njihov je zadatak bio da održavaju većnu vatru koja je gorela u Hramu Veste na Rimskom forumu. Ukoliko bi se vatra ugasila, Vestalku bi pogubili kamenovanjem.
Aleksa Miletić V-2

# data[].attributes.body
Život Rimljana ranog doba bio je jednostavan i vrlo skroman.Rimljani su narod poljoprivrednika i stocara i ponosili su se svojim nacinom zivota koji su smatrali vrlinom.Tek mnogo kasnije, nakon uspesnih osvajackih ratova, rimski nacin života poceo se postupno menjati.Od naroda seljaka Rimljani su postali narod svetskih gospodara.

# data[].attributes.body
Hrana u starom Rimu
Ljudi u drevnom Rimu su jeli raznovrsnu hranu. Šta će jesti zavišilo je od samog bogatstva porodice. Imali su tipična tri obroka u danu. Prvi obrok, doručak, zvao se ientakulum. Sastojao se obično od hleba i voča. Sledeći obrok bio je prandijum. Prandijum je bio mali obrok, obično oko 11 ujutru. Glavni obrok bio je cena i trajala je oko podne. Siromašni ljudi su uglavnom jeli puls. Puls je bio mešavina mlevene pšenice i vode, moglo se dodati voće ili povrće.
Andrej Popović 5-2 https://www.ducksters.com/history/ancient_greece/drama_and_theatre.php

# data[].attributes.headline
Život straih Rimljana>>>>>Katarina Vailijević V2

# data[].attributes.subject
Život straih Rimljana>>>>>Katarina Vailijević V2

# data[].attributes.body
Muzika
Najvažniji instrument bio je aulos ,a kasnije kitara.Način muziciranja preuzeli su od Grka.Koristili su duvačke  instrumente,a naročito limene (rog ,truba).Muzika u starom rimu je biila vezana za rimsko pozorište
Izvor :Wikipedia

# data[].attributes.headline
Игре у детињству

# data[].attributes.subject
Игре у детињству

# data[].attributes.body
Магдалена Чаловић
У старом Риму девојчице су се играле тако што су опонашале оно што су радиле њихове мајке .
Зато су им главне играчке биле лутке.
Зависно од богатства родитеља лутке су биле од дрвета или су биле обликоване од глине .
Лутке су имале сву пратећу опрему : кухиња,постељина,одећа па чак и прстење.
За разлику од девојчица игре дечака су биле живље .
Они су се играли са чигром, обручима, кликерима од печене глине , пиљцима или дрвеним коњићима .
Из тог времена су пронађена мала кола , веома успеле имитације правих кола, у која су дечаци могли да упрегну мале псе и друге животиње.
Дечаци су користили и мале бродове који су им служили да се играју у потоцима или језерима.
Многе игре из тог времена сачуване су и до данашњег времена .
Међу њима су : ћорова бака, пар-непар , жмурке.

# data[].attributes.headline
КАКО ПОСТАВЉАТЕ СТИКЕР?

# data[].attributes.subject
КАКО ПОСТАВЉАТЕ СТИКЕР?

# data[].attributes.body
У доњем десном углу имате знак + и када кликнете на њега имате могућност да пишете, поставите линк или слику са вашег уређаја. Испод сваког текста се налази квадратић и треба да изаберете коју ћете оцену да дате, а када упишете оцену имате могућност и да оставите коментар дате оцене. обавезно се потпишите испод сваког стикера. Стикер је објављен када кликнете ван њега.
У горњем десном углу, када мишем пређете преко стикера, можете да му промените боју, текст или га избришете.

# data[].attributes.headline
КРИТЕРИЈУМИ ОЦЕЊИВАЊА ЗАДАТКА:

# data[].attributes.subject
КРИТЕРИЈУМИ ОЦЕЊИВАЊА ЗАДАТКА:

# data[].attributes.body
За овај домаћи можете добити 10 поена.
САДРЖАЈ ВАШЕГ ЗАДАТКА:
1. Наведите и опишите три чињенице из свакодневног живота старих Римљана у највише 10 реченица (копирани текстови не добијају поене)-3 поена; поставите линк ка извору информација (1 поен);
2. Налепите 1 слику која илуструје текст који сте ставили -1 поена (може да буде и ваш цртеж који ћете сликати и поставити-онда добијате 2 поена);
3. Исти задатак који је постављен после неког већ објављеног задатка се неће бодовати.
4. ВАШЕ ОЦЕЊИВАЊЕ: Овај пут и ви ћете испод радова оцењивати према овим критеријумима. Дакле испод два рада је потребно да ставите поене које мислите да је тај рад заслужио и да образложите са највише пет реченица за сваки рад. Уколико сте оценили рад према датим критеријумима и написали објашњење ваше оцене добијате по 2 поена за сваки оцењени рад (највише два).