# data[].attributes.body
Tėvas - Mykolas Valančius
Motina - Ona Stonkutė-Valančienė

# data[].attributes.body
Lietuvių kalbos gimimas

M.Valančius tapęs Varnių kunigų seminarijos rektorium, vėliau Žemaičių vyskupu su dideliu taktu ir diplomatija ėmė kreipti žmonių gyvenimą į aukštesnį kultūrinį, moralinį lygį. Jis apie save subūrė jaunų, aktyvių, mėgstančių rašyti kunigų kolektyvą, telkė lietuvius intelektualus, išrūpindavo jiems valstybines ar bažnytines tarnybas. Varniai tapo Lietuvos kultūros ir švietimo centru. Valančius palaikė gerus santykius su įtakingais valdžios žmonėmis, dvarininkais, bažnyčios hierarchais.

M.Valančius gavo leidimą seminarijos klierikams praktikuotis pamokslus sakyti, rašyti lietuviškai, tapęs vyskupu – ir parapijų kunigams. Tam parengė ir išleido Konstantino Sirvydo (1578-1631 m.) lietuviškų pamokslų „Punktai sakymų“ naują laidą.

M.Valančius savo pirmąjį veikalą „Žemaičių vyskupystė“ parašė lietuvių kalba, tapęs vyskupu savo pirmąjį ganytojišką laišką parašė lietuvių ir lenkų kalbomis. Lietuviškai rašyti buvo neįprasta naujovė. Po kurio laiko ši naujovė buvo pakartota ir Seinų  vyskupijoje. Į lietuvių kalbą buvo verčiama ir leidžiama  religinė literatūra: giesmynai, maldaknygės, parapijinėms mokykloms skirta literatūra. Visi ganytojiški laiškai rašyti lietuvių, lenkų, kartais rusų kalba.

# data[].attributes.headline
Slaptos knygų spausdinimo sistemos sukūrimas

# data[].attributes.subject
Slaptos knygų spausdinimo sistemos sukūrimas

# data[].attributes.body
Lietuviškos spaudos lotyniškomis raidėmis draudimo metu  M.Valančius savo lėšomis Rytprūsiuose suorganizavo lietuviškų leidinių spausdinimo, gabenimo per  rubežių ir platinimo sistemą, kuri veikė iki 1905 m. – knygnešių sistema. Iki 1905 m. Rytprūsiuose buvo atspausdinta ir pernešta per rubežių apie 3,7 mln. įvairių leidinių egz.

# data[].attributes.body
Motiejus Valančius yra laikomas blaivybės sąjūdžio Lietuvoje pradininku ir puoselėtoju. Judėjimo pradžia laikomi 1858 m., kai lankydamasis Kupiškyje, paragino užsirašyti į blaivybės broliją ir pats užrašė daugiau nei šimtą pasižadėjusių negerti.

Blaivybės draugijų tikslas – atpratinti valstiečius nuo degtinės vartojimo. Blaivybė nebuvo suprantama kaip visiška abstinencija – net davę priesaikas ir įšventinti blaivininkai galėjo saikingai gerti alų, midų ir vyną. Girtavimas XIX a. buvo rimta problema, nes bajorai iš grūdų ir bulvių pertekliaus pagamintą degtinę stengėsi bet kokiais būdais parduoti, girdė savo valstiečius. Iš girtuokliavimo uždarbiavo ir karčemų savininkai. Girtavimas buvo itin paplitęs ir skaudžiai veikė ūkį. Todėl M. Valančiaus propaguojama blaivybė buvo sutikta su dideliu valstiečių džiaugsmu.

Vis dėlto blaivybės draugijos buvo persekiojamos visus šešerius egzistavimo metus, o 1864 m. jas uždraudė Michailas Muravjovas. Dideli blaivybės draugijų priešininkai buvo dvarininkai ir visi, uždarbiavusieji iš degtinės. Blaivybei išplitus, akcizus išsipirkusieji patyrė milžiniškus nuostolius.

Kita kliūtis draugijoms organizuoti – carinės Rusijos įstatymai, draudę steigti bet kokias draugijas ar brolijas be atskiro leidimo. Blaivybę tiek metų gelbėjo tai, kad idėjai pritarė pats caras. Vis dėlto kunigai buvo nuolat persekiojami ir skundžiami, kad taiko fizines bausmes girtaujantiems – dauguma skundų buvo melagingi arba kalti būdavo patys valstiečiai, ne kunigai. Draudžiama buvo surašinėti žmones į blaivybės knygas, juos prisaikdinti.

Blaivybės sąjūdis ne tik skatino žmones negerti, bet juos suvienijo, padėjo pamatus tautinei savimonei ugdyti.

# data[].attributes.headline
Čia galite nupirkti Motiejaus Valančiaus knygų.

# data[].attributes.subject
Čia galite nupirkti Motiejaus Valančiaus knygų.

# data[].attributes.body
https://www.patogupirkti.lt/motiejus-valancius-knygos/

# data[].attributes.body
Priešais Vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muzieju pastatytas Paminklas pačiam Motiejui Valančiui.

# data[].attributes.body
Kaune netoli miesto Rotušės yra pastatytas paminklas Motiejui Valančiui.

# data[].attributes.headline
50 centų litų moneta su Motiejaus Valančiaus atvaizdu

# data[].attributes.subject
50 centų litų moneta su Motiejaus Valančiaus atvaizdu

# data[].attributes.body
Knygynuose papildyta Motiejaus Valančiaus knygų!!

# data[].attributes.body
Narsėnai yra Motiejaus valančiaus gimtasis miestas!

# data[].attributes.headline
Kviečiame aplankyti Vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muziejų

# data[].attributes.subject
Kviečiame aplankyti Vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muziejų

# data[].attributes.body
Nuo  kovo 17 d. vėl kviečiame lankytojus  į vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muziejų

Į Muziejų lankytojai bus įleidžiami ne didesnėmis nei 2 asmenų grupėmis,        išskyrus vienos šeimos ir (ar) vieno namų ūkio narius. Būtina dėvėti nosį ir burną dengiančias apsaugines priemones, dezinfekuoti rankas.
DARBO LAIKAS:
III-VI 8.00-17.00
VII 8.00-15.45
Pietų pertrauka 12.00-12.45
I-II Poilsio diena

Muziejaus Lankymas (1 bilietas)

suaugusiesiems (nuo spalio 1 d. iki balandžio 30 d.) – 1,00 Eur;

suaugusiesiems (nuo gegužės 1 d. iki rugsėjo 30 d.) – 1,50 Eur;

moksleiviams, studentams, pensininkams – 0,60 Eur;

Teminė ekskursija po muziejų ir sodybos teritoriją (1 valanda)

suaugusiesiems – 5 Eur;

moksleiviams,  – 3 Eur.

# data[].attributes.body
Motiejus Valančius gimė turtingo valstiečio šeimoje. Pakrikštytas buvo Kalnio Šv. Lauryno bažnyčioje Motiejaus Kazimiero vardu. Tėvas Mykolas papildomai vertėsi kalvio amatu, buvo įtakingas bendruomenės narys.1816–1821 m. mokėsi Žemaičių Kalvarijos domininkonų šešiaklasėje gimnazijoje. 1822 m. įstojo į Varnių kunigų seminariją, o po dvejų metų kaip gabus klierikas pasiųstas tęsti studijas Vyriausioje Vilniaus kunigų seminarijoje, kurią baigė 1828 m. teologijos kandidato laipsniu. 1828 m. rugsėjo 1 d. Vilniaus katedroje įšventintas kunigu. Tų pačių metų gegužės 27 d. universiteto Šv. Jono bažnyčiojelaikė iškilmingas pirmąsias savo Šv. Mišias.

# data[].attributes.body
Motiejus Valančius (1801–1875) – viena svarbiausių XIX a. vidurio Lietuvos religinio, kultūrinio ir politinio gyvenimo figūrų: Žemaičių vyskupas, švietėjas, aktyvus visuomenininkas. Laikytinas pagrindiniu demokratinių lietuvių visuomenės judėjimų – blaivybės sąjūdžio ir knygnešystės – organizatoriumi. Greta visuomeninės veiklos buvo istorikas, politikas, rašytojas, savo veikla ir raštais padaręs sunkiai pamatuojamą įtaką Lietuvos visuomenės sąmoningumui. Su Vaikų knygele ir Paaugusiųjų žmonių knygele vėlyvuoju savo gyvenimo laikotarpiu įžengė ir į grožinės literatūros pasaulį, o parašęs Pasakojimą Antano tretininko ir Palangos Juzę tapo nusipelniusiu beletristu.