# data[].attributes.body
Den 4. maj (kl. 20:30) bekendtgjordes den tyske kapitulation i Danmark over BBC, med ikrafttræden den 5. maj kl. 8:00.

# data[].attributes.body
Anden verdenskrig afsluttes med Tysklands kapitulation 8. maj og med Japans kapitulation 2. september 1945.

# data[].attributes.body
Efter krigen ville Danmark gerne optages i selskab med de andre allierede nationer. Sovjetunionen var imod pga. kommunistforfølgelserne under krigen, men Rusland gav sin støtte og i september 1945 tilsluttede Danmark sig sammen med 49 andre lande De forende Nationer (FN)

# data[].attributes.body
Første Folketingsvalg efter befrielsen. DKP (kommunisterne) opnåede hele 18 mandater. Ved valget i 1939 havde partiet blot opnået 3 mandater. Kommunisternes aktive del i modstandskampen, og Sovjetunionens betydning for sejren over Nazi-Tyskland, kan forklare den massive fremgang for DKP.

# data[].attributes.body
I 1950erne så man for alvor effekten af industrialiseringen, i forhold til overgangen fra håndkræft til øget mekanisering, malkning blev afløst af malkemaskine, man fik traktor i stedet for hest, osv.. effekten ramte dog også andre punkter, f.eks. Lønomkostningerne blev nedsat, hvilket medførte at over 100.000 (ca. en fjerdedel) besluttede at forlade landbruget fra 1945 til 1958.

# data[].attributes.headline
Genopbygning og forsigtig vækst 1945-1958

# data[].attributes.subject
Genopbygning og forsigtig vækst 1945-1958

# data[].attributes.body
Danmarks eksport bestod i 1940erne og 1950erne af landbrugsvarer.
Man kunne dog ikke øge produktionen af landbrugsvarer, fordi man ikke havde ressourcerne til det.
Der blev stillet krav til landmænd, hvis de ville overleve eller have del i velstandsstigningen -> mekanisering (køer erstattes med traktorer etc.)
Efter krigen (1950) forsvandt det tyske marked, som Dk drog økonomisk gavn af. Derved søgte Dk hen til England, der var økonomisk svækkede -> eksporten falder.
Udenrigsminister Christmas Møller mente, at Dk havde moralsk gæld at betale England.
Marshallhjælpen satte gang i investeringer -> derved stiger efterspørgsel + priser på landbrugsvarer.
Den økonomiske vækst i Dk var lidt mindre end resten af de andre vesteuropæiske lande, hvilket skyldes at Dk skrantede England med 30% + Koreakrigen der førte tik stigende råstofspriser og bytteforhold.
Slutteligt kom finanspolitiske stramninger -> forhøjede skatter + afgifter. Derved faldt væksten
- Zainab

# data[].attributes.body
Over 100.000 mennesker (eller ca. en fjerdedel af arbejdsstyrken) forlod landbruget i perioden fra 1945-1958.
Fra 1947 til 1958 steg industriproduktionen med 60%, skønt antallet af beskæftigede kun blev 10% større. Industriens andel af eksporten voksede fra ca. 20% i 1945 til ca. 35% i 1958.

# data[].attributes.body
Danmark har Siden anden verdenskrig oplevet en økonomisk og kulturel revolution. Revolutionen ændrede hurtigt og voldsomt deres dagligdag. Fra 1900 til 1950 var der en fordobling på levestandarten, og fra 1950 og til 2000 voksede levestandarten til det tredobbelte.

# data[].attributes.body
USA's udenrigsminister Marshall iværksætter økonomisk hjælpepakke til at hjælp Europa tilbage på sporet, bekæmpe de kommunistiske regimer og knytte Europa og USA tættere sammen.

# data[].attributes.headline
Flytning af den dansk-tyske grænse (1947)

# data[].attributes.subject
Flytning af den dansk-tyske grænse (1947)

# data[].attributes.body
Sandra & Katja

Den danske offentlighed blev foruroliget af forskellige hændelser i Europa. Det kommunistiske kup i Tjekkoslovakiet og Slovakiet foreslog Findland en venskabspagt. Den Danske ambassade sendte indberetninger hjem med hvad man frygtede kunne blive et kommunistisk kupforsøg i Danmark.

# data[].attributes.body
Sandra & Katja

Sverige indleder forhandlinger med Danmark og Norge om et fælles Nordisk forsvarsforbund. Svergie vil sikre sin neutralitet og ville have at de skulle forholde sig neutralt til Øst-vest konflikten imens Norge ville holde døren åben for hjælpen hvis det skulle blive nødvendigt. Danmark forsøgte at mægle imellem dem, men forhandlingerne brød sammen i 1949.

# data[].attributes.body
Forhandlinger om nordisk forsvarsforbund:
I april 1948 kom der fra svensk side et forslag om, at Sverige, Norge og Danmark skulle indlede forhandlinger om et nordisk forsvarsforbund. Sverige ville sikre sin neutralitet og forudsatte derfor, at forbundet skulle holde sig neutralt i øst-vest-konflikten. Norge derimod ønskede at holde døren åben til vestmagterne for i en nødsituation at kunne hente våben og hjælp derfra. Danmark forsøgte forgæves at mægle mellem de to standpunkter, og forhandlingerne brød sammen i januar 1949.

# data[].attributes.body
De vesteuropæiske land siger ja tak til Marshallhjælpen.
Organization for European Economic Cooperation - OEEC- delte pakken ud mellem de lande der havde sagt ja tak. DK modtog i omegnen af 1,7 milliarder, 4/5 som gave og 1/4 som lån.

# data[].attributes.body
økonomisk opgav landet sin isolerede stilling og knyttede sig nært til det øvrige Vesteuropa gennem medlemskab af en række organisationer som OEEC

# data[].attributes.body
Danmark har valgt side og meldt sig i 1949 ind i det USA-dominerede NATO

# data[].attributes.body
danskerne betalte ca. 20% af deres indkomst i skat i 1950 og ca. 40 % i skat i 1970

# data[].attributes.body
voksede levestandarden til det tredobbelte og  en almindelig dansker i omkring år 2000 materielt set har ca. 12 gange så meget til rådighed som en dansker på Frederik VIs tid i begyndelsen af 1800-tallet.

# data[].attributes.body
Cille

I 1950`erne begyndte teengerne at være en gruppe med flere penge og have egne behov.

# data[].attributes.body
Sandra & Katja

Danmark siger NEJ til udstationering af amerikanske soldater på dansk jord.

# data[].attributes.attachment_caption
Plakat af Socialdemokratiets 'gør gode tider bedre' slogan, 1960

# data[].attributes.body
Jacob

Socialdemokratiet dannede regering fra 1953 til 68. Deres politik skabte grundlaget for det moderne velfærdsstat, med oprettelsen af folkepension, og udvidelse af socialforsorg, sygehusvæsen og undervisning.

I denne periode kom Socialdemokratiet i konflikt med SF, som de betragtede som maskeret kommunister og nægtede at arbejde sammen med dem, og også DKP - Danmarks Kommunistiske Parti, som fik 18 mandater i 1945 på baggrund af deres rolle i modstandsbevægelsen. Et eksempel på denne konflikt var i overenskomstforhandlingerne i 1956 da arbejderne stemte nej til et kompromis og gjorde klar til strejkeaktion, men alligevel indførte Socialdemokratiet det ind i lov som førte til store demonstrationer, rasende arbejdere og øget kommunistisk agitation.

Socialdemokratiets dominans sluttede i 1968 da de Radikale, som før var socialdemokratiets støtte parti, dannede regering sammen med Venstre og Konservative. Dette skete fordi socialdemokratiet begyndte at arbejde med SF, fordi de fik 20 mandater i 1966, som fremmedgjorde de mere moderate Radikale.

# data[].attributes.body
Matthias, Clara og Nynne
Familien O
Der er en præst der har fået til opgave at følge en familie, fordi der er en ægteskabskrise, som begyndte i starten af 1950'erne.
De har da præsten kommer første gang et barn (som præsten selv har døbt) og så er de gift.
De hører til den øvre middel klasse og manden har eget firma.

# data[].attributes.body
Danmark siger NEJ til atomvåben på dansk jord.

# data[].attributes.body
Sabine, Natasja & Nynne

I 1957 underskrev seks lande, Vesttyskland, Frankrig, Italien, Holland, Belgien og Luxemburg, Romtraktaten, og fra 1958 var Fællesmarkedet (EF), populært kaldet “De Seks, ” en realitet.

# data[].attributes.body
Sabine, Natasja & Nynne

Man gik fra en ugentlig arbejdstid på 48 timer til en på 45 timer, for at give lønmodtager mere fritid.

Den økonomiske fremgang for Danmark betyder, at politikerne begynder at udbygge det danske velfærdssamfund. Stort set alle partier fremlægger deres bud på en konkret politik på området. Kursen for, hvordan det danske velfærdssamfund skal se ud, er et centralt spørgsmål, der skiller partierne.

I 1958 startede en international højkonjunktur, der med små op- og nedgange skulle komme til at vare i 15 år. Den viste sig ved en konstant stigende efterspørgsel efter industrivarer, og den blev forstærket ved et forbedret bytteforhold, idet u-landenes råvarer faldt i pris, mens prisen på færdigvarerne steg. Trods alle bekymringer fra 1950erne viste det sig, at dansk industri kunne klare konkurrencen og udnytte de gunstige muligheder.

(venstres hjemeside https://www.venstre.dk/partiet/skoleweb/politisk-historie/velfaerd-og-vaelgerskred/de-glade-tressere?fbclid=IwAR2TxViuHf_HKCX5cdAPJK7aZ4N5c90lZOJsKaU2hX3H-GKBcvBEC0JlsXw)

# data[].attributes.body
I løbet af 1958 tjener man mere, man har flere penge og mere tid mellem hænderne. Dette skyldes vi har en større produktion, dette kan også ses på julemånederne og folkets forbrug. Udover dette flere og flere kommer i arbejde og det giver mindre arbejdsløshed. Folk har mere ferie og flere bruger penge på rejser til udlandet, og på mere underholdning. Folk lever længere og man har bedre levemuligheder, og udover dette er der dette åbne spørgsmål større lykke? Blev danerne glade og bedre tilpas, og det gav en større lykke og det blev puttet ind i samfundssindet. Er vi lykkelige? Vi burde være det.

# data[].attributes.body
i denne periode oplevede Danmark sammen med andre lande en højkonjunktur af helt usædvanlig art. Der blev fuld beskæftigelse, og den årlige vækst kom helt op på ca. fem procent

# data[].attributes.body
Matthias, Clara og Nynne
Familien O
Præsten genbesøger familien, og denne gang har de fået et barn mere, de har fået telefon, de har fået bil
Og så har de fået ung pige i huset (hun får 175kr), manden har kørerkort, og konen skal have kørekort til sommer.

# data[].attributes.body
økonomisk opgav landet sin isolerede stilling og knyttede sig nært til det øvrige Vesteuropa gennem medlemskab af en række organisationer som EFTA

# data[].attributes.body
England, Frankrig, Holland og Belgien måtte i 1940’erne og 1950’erne opgive kolonierne de havde i både Asien og Afrika. Til gengæld søgte de vesteuropæiske lande gennem forskellige former for økonomiske og politisk samarbejde at styrke deres stilling overfor supermagterne og den øvrige verden. De vigtigste organisationer blev fællesmarkedet (Det som vi kender som EU nu) som blev dannet i 1958 som en toldunion mellem 6 lande, Frankrig, Vesttyskland, Italien og beneluxlandene, og EFTA. (de syv) Der i 1959 blev dannet som frihandelsområde for industrivarer. EFTA omfattede England, Sverige, Norge, Danmark, Schweiz, Østrig, og Portugal. Dette var en ren økonomisk situation uden planer om politisk samarbejde.

# data[].attributes.body
Første tv-transmitterede "Presidential Debate" imellem Senator John F. Kennedy og Vicepræsident Richard Nixon. Debatten er kendt som eksempel på, hvordan tv-mediet var med til at ændre medielandskabet og den politiske kultur. Et flertal af tv-seerne mente at Kennedy havde klaret sig bedst, hvorimod et flertal af radiolytterne mente, at Nixon havde klaret sig bedst.

# data[].attributes.body
olie var blevet livsnerven i dansk energiforsyning.

# data[].attributes.body
I 1950'erne var arbejdsmarkedet mandsdomineret, imens kvinderne tog sig til tjanserne derhjemme, dog var det måske en kombination af manglende arbejdskraft og det voksende uddannelsesniveau 10 år senere, som gjorde at kvinder på arbejdsmarkedet, i 1960'erne, ikke længere lød mærkeligt for ørerne.

# data[].attributes.body
Værdien af industriens eksport overhalede landbrugets

# data[].attributes.body
Sabine, Natasja & Nynne

Danmark og England søgte om optagelse i EF, men ansøgningen blev afslået efter et veto fra den franske præsident Gaulle.

De forsøgte igen i 1967, og fik afslag igen

I 1969 gik Gaulle af og den politiske situation var en anden i europa.

# data[].attributes.body
Drenge med langt hår? Unaturligt!
Eksempel på opbrud i traditioner og en ny ungdomskultur, der gjorde oprør imod forældre- og bedsteforældregenerationen (generationskløft).

# data[].attributes.body
Velstandsstigningen og uddannelseseksplosionen i 60'erne var med til ændre opfattelsen af autoritet og livsstil, moral og kønsroller. Danmark oplevede en kulturrevolution der satte skel imellem det traditionelle landbrugs-danmark og det samfund vi kender idag

# data[].attributes.body
Sabine, Natasja & Nynne

Efter lange forhandlinger blev Danmark, England og Irland medlemmer af EF fra den 1. januar 1973.

I Danmark blev beslutningen om EF-medlemsskab taget ved en folkeafstemning den 2. oktober 1972. 89,6% af vælgerne deltog i afstemningen, 56,7% sagde ja, 32,9% nej. Venstre var det mest EFvenlige parti. Sammen med de konservative argumenterede de for medlemsskabets økonomiske fordele for dansk erhvervsliv og for landbruget i særdeleshed, og de så med sympati på en udbygning af det politiske samarbejde, fordi Danmark på trods af landets størrelse ville få forholdsvis stor indflydelse. Det radikale Venstre og Socialdemokratiet var delt, men et flertal gik ind for EF. De fremhævede de økonomiske fordele, men tog afstand fra en udbygning af det politiske samarbejde.

# data[].attributes.body
oliekrisen

# data[].attributes.body
Oliekrisen medførte en flerdobling af olieprisen.

# data[].attributes.body
Oliekrisen - I takt med at olieforbruget stiger med industrialiseringen af verden, flere biler og oliefyr får organisationen OPEC (de olieproducerende lande) stor magt. i 1973 blev prisen på olie tredoblet, hvilket resulterede i en forringelse af de danske bytteforhold, virksomhedslukninger og høj arbejdsløshed.

# data[].attributes.body
Jordskredsvalget. Der kom 5 nye partier i folketinget, hvoraf 2 af dem var nogen man kendte i forvejen.
Det at der nu var 10 partier i folketinget, gjorde det meget vanskeligere at danne regering.
Siden 1973 har vælgertilslutningen svinget meget. Forandringerne ved det moderne samfund, skabte en usikkerhed som gjorde at man søgte nye ståsteder.

# data[].attributes.body
- Der var fire domenderne partier der altid fik omkring 90 procent af stemmer, svingede resultatet mellem dem fra valg til valg, for de samme grupper blev ved med at sætter deres stemmer på de samme steder.

- Indtil den her perfekt billede om den danske politik fik end hård slag , efter de 4 gammel partier tabte i jordiskvalget i 1973 , og der kom ny fem partier i folketinget , hvoraf de to , DKP og Retsforbundet var forældet.

-10 partier i stedet for fem fik naturligvis tingende i dansk politik til at være mere kompliceret

# data[].attributes.body
Zainab
- Velstandsstigningen medførte materialle ændringer i 1970-1980erne.
- I 1980erne boede 60% af danskerne i parcelhus, og Danmarks boligstandard var et af de højeste.
- Det var et selvfølge at der skulle være køleskab, fryser, vaskemaskine, biler etc - man begyndte også at rejse.

# data[].attributes.headline
En kulturrevolution (skole- og ungdomslivet)

# data[].attributes.subject
En kulturrevolution (skole- og ungdomslivet)

# data[].attributes.body
Zainab
- Skolelov i 1958 afskaffer forskellen mellem landbysskole og byskole, og der indføres udelt skole.
- Efter lovgivning om 9 års skolegang (1975), gik 90% af børn i skole (grundet velstand)
- Uddannelseseksplosion giver anledning til forandringer (livsstil, omgangsformer og moralopfattelser)
- Studenteroprør i 1968, hvor studenter krævede indflydelse på fagenes indhold.
- Den yngre generation brød sig ikke om traditioner og normer (fx begynder man at sige du)

# data[].attributes.body
Zainab
- Kønsroller ændrer sig -> kvinder kommer på arbejdsmarkedet grundet mangel på arbejdskraft.
- Kvinder nægter efter denne periode, at gå tilbage til gamle forhold.
- Kvinden ligestilles med mænd på arbejdsmarkedet og i "sociale og huslige sammenhænge".
- Derved steg antallet af skilsmisser, da kvinden blev mere uafhængig af manden.
- 1973: fik kønnene lige løn for arbejde
- 1978: lige behandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.

# data[].attributes.body
enorme underskud på statens budget

# data[].attributes.body
kartoffelkur

# data[].attributes.body
der var for første gang i 30 år overskud på betalingsbalancen.

# data[].attributes.body
Jacob, Sabine, Sandra

De 12 EF-lande underskrev Maastricht-traktaten. Det medførte større fokus på politisk, monetær og militær union. EF er nu kendt som EU. På samme tid medførte der også større samarbejde i uddannelse og sundhedsvæsenet. Blandt andet ville EU indføre et fælles penge; Euro.

# data[].attributes.body
Jacob, Sabine, Sandra

Dog Danmarks regering havde underskrevet Maastricht-traktaten i 1991, så krævede det en folkeafstemning for at ratificere det (fordi det krævede en grundlovsforandring). Altså, at gøre at traktaten egentlig kunne træde i kraft. En folkeafstemning stemte nej til traktaten i 1992, men en anden folkeafstemning i 1993 sagde de ja.

Det var kun muligt fordi Danmark forhandlede sig frem til et kompromis, idet at Danmark vil blive undtaget for nogle af de forpligtelser der var i traktaten. Blandt andet at der var ikke krav på at Danmark skulle på et tidspunkt adoptere Euro som deres nationale penge. Der var også andre små undtagelser, f.eks. i forsvarspolitik og retlige samarbejde.

# data[].attributes.body
Jacob, Sabine, Sandra

EU medlemmer når op på 15 lande, da Sverige, Finland og Østrig kommer til.

# data[].attributes.body
I 1995 var EU's medlemstal steget til 15, da Sverige, Finland og Østrig blev en del af EU.

# data[].attributes.body
Jacob, Sabine, Sandra

EU mødtes i København for at slog fast på de betingelser for ti østeuropæiske, ex-sovjetiske lande der ville blive medlem i 2004.

# data[].attributes.body
Jacob, Sabine, Sandra

I 2004 blev ti lande medlem af EU. De fleste af disse lande bestod af østeuropæiske, ex-sovjetiske nationer.

Det var samme år, altså 2004, at der blev vedtaget en EU-forfatning der på en gang unionsbestræbelserne og regulerer styrkeforhold og afstemningsregler i Kommissionen, parlamentet og ministerrådet efter den voldsomme udvidelse. Altså, et solidt skridt mod en mere centraliseret EU stat.

Men i sidste ende blev denne forfatning ikke ratificeret, da den blev hårdt stemt ned i bland andet Holland og Frankrig.