# data[].attributes.headline
,,Povestea lui Harap-Alb spusă de însuși calul său''

# data[].attributes.subject
,,Povestea lui Harap-Alb spusă de însuși calul său''

# data[].attributes.body
de Florin Bican

Ceea ce auziți este începutul textului. Ce element specific basmului credeți că lipsește?

# data[].attributes.headline
Identifică în acest fragment audio un element specific basmului.

# data[].attributes.subject
Identifică în acest fragment audio un element specific basmului.

# data[].attributes.headline
1. Caracterizează tipul de limbaj prezent în acest fragment.

# data[].attributes.subject
1. Caracterizează tipul de limbaj prezent în acest fragment.

# data[].attributes.body
2. Reformulează fraza în limbaj standard.

# data[].attributes.headline
Compară secvența alegerii calului năzdrăvan de către mezin din cele două povești, a lui Ion Creangă și a lui Florin Bican. 

# data[].attributes.subject
Compară secvența alegerii calului năzdrăvan de către mezin din cele două povești, a lui Ion Creangă și a lui Florin Bican. 

# data[].attributes.body
Care dintre cele două ți-a plăcut mai mult și de ce?

Pentru povestea lui Ion Creangă, citiți următorul padlet.

# data[].attributes.body
Şi atunci, odată se suie în pod şi coboară de-acolo un căpăstru, un frâu, un bici şi o şa, toate colbăite, sfarogite şi vechi ca pământul. Apoi mai scoate dintr-un gherghiriu nişte straie foarte vechi, un arc, nişte săgeţi, un paloş şi un buzdugan, toate pline de rugină, şi se apucă de le grijeşte bine şi le pune deoparte. Pe urmă umple o tava cu jăratic, se duce cu dânsa la herghelie şi o pune jos între cai. Şi atunci, numai iaca ce iese din mijlocul hergheliei o răpciugă de cal, grebănos, dupuros şi slab, de-i numărai coastele; şi venind de-a dreptul la tava, apucă o gură de jăratic. Fiul craiului îi şi trage atunci cu frâul în cap, zicând: — Ghijoagă urâcioasă ce eşti! din toţi caii, tocmai tu te-ai găsit să mănânci jăratic? De te-a împinge păcatul să mai vii o dată, vai de steaua ta are să fie! Apoi începe a purta caii încolo şi încoace, şi numai iaca slăbătura cea de cal iar se repede şi apucă o gură de jăratic. Fiul craiului îi mai trage şi atunci un frâu în cap, cât ce poate, şi apoi iar începe a purta caii de colo până colo, să vadă, nu cumva a veni alt cal să mănânce jăratic. Şi numai iaca, şi a treia oară, tot gloaba cea de cal vine şi începe a mânca la jăratic, de n-a mai rămas. Atunci fiul craiului, mânios, îi mai trage un frâu, iar cât ce poate, apoi îl prinde în căpăstru şi, punându-i frâul în cap, zice în gândul său: "Să-l iau, ori să-i dau drumul? Mă tem că m-oi face de râs. Decât cu aşa cal, mai bine pedestru". Şi cum sta el în cumpene, să-l ia, să nu-l ia, calul se şi scutură de trei ori, şi îndată rămâne cu părul lins-prelins şi tânăr ca un tretin, de nu era alt mânzoc mai frumos în toată herghelia .