# data[].attributes.body
en solcelle er en diode der fungerer som transducer der med den fotovoltaiske effekt omdanner lysenergi til elektrisk energi

# data[].attributes.headline
En vindmølle virker ved, at vinden blæser og får vingerne på møllen til at dreje rundt. Vingernes bevægelser driver en generator, der laver strøm. Når generatoren producerer strøm, bliver den automatisk koblet til el-nettet. El-nettet er det system af ledninger, der transporterer strømmen ud til stikkontakterne i vores huse. På de dage, hvor det blæser, vil strømmen i dit hjem på den måde komme fra vinden. 

# data[].attributes.subject
En vindmølle virker ved, at vinden blæser og får vingerne på møllen til at dreje rundt. Vingernes bevægelser driver en generator, der laver strøm. Når generatoren producerer strøm, bliver den automatisk koblet til el-nettet. El-nettet er det system af ledninger, der transporterer strømmen ud til stikkontakterne i vores huse. På de dage, hvor det blæser, vil strømmen i dit hjem på den måde komme fra vinden. 

# data[].attributes.body
Vind opstår, når solens stråler opvarmer jord og luft. Den varme luft udvider sig, hvilket betyder, at det også får lavere massefylde. Det er dét, der får den til at stige til vejrs. Det er med til at skabe et undertryk (kaldet lavtryk) under den opstigende luftmase. Det bliver fyldt op ved tilstrømning af ny luft fra alle sider.

Derfor er vindbevægelsen en følge af, at lufthavet ikke er i ligevægt. Der er flere forskellige opvarmnings- og afkølingsforhold, der hver især bevirker en ujævn fordeling af luftmasserne. Det er heraf, at der opstår flere trykforskelle ved lufthavets bund. Lufthavets bund er selvfølgelig Jordens overflade.
Disse trykforskelle er igen med til at sætte luftstrømme i gang, da vind bliver ført mod steder, der har et lavt tryk fra steder med højere tryk. Da bevægelsen foregår på en roterende kugle, bliver den påvirket, eftersom den på den nordlige halvkugle vil blive afbøjet mod højre, mens den på den sydlige mod venstre.

# data[].attributes.body
Bølger opstår når vinden blæser hen over havet og det laver så bølger. Vinden påvirker havets overflade og begynder med at danne små krusninger. Efterhånden som vinden bliver stærkere bliver krusningerne større og danner bølger. Deres højde vil afhænge af vindens hastighed, retning og i hvor lang tid.

vind opstår når solens stråler opvarmer jord og luft.

Så i sidste ende opstår alt energi ved solen, så hvis vi piller energi fra hinanden, starter man altid ved solen.

# data[].attributes.body
Bølgeenergi er en relativt ny form for vedvarende energi, der stadig er under udvikling rundt om i verden. Bølgeenergi produceres ved at tappe energien i havets bølger ved hjælp af særlige anlæg på havet. Erfaringerne viser, at det er muligt at bruge bølgekraften til at producere energi både ved lave vindhastigheder, hvor bølgerne er små, og i stormvejr, hvor bølgerne er store.

# data[].attributes.body
- Det er svært at sige noget om ulemperne ved bølgekraft. Men det er sandsynligt, at alle bølgekraftanlæg vil komme til at forstyrre havmiljøet, fordi de gør bølgerne mindre, når vandet strømmer forbi.

- Et andet problem kan være søfart og fiskere, som kan blive forstyrret af de store anlæg. Endelig er det jo ikke alle lande, der kan bruge bølgeenergi. For det siger sig selv, at man skal have en god kystlinje for at kunne “høste” havvandets kræfter.

- bølgeanlæggene kommer til at lægge tæt på land, fordi bølgerne er størst der. og det er der mange som syntes er træls, fordi at de ikke vil kunne se dem.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
Solceller omdanner lys til strøm. I en solcelle omsættes lysets stråling til elektricitet. Når solens lys rammer solcellen, får materialets elektroner tilført energi. Solceller anvendes til at producere elektricitet fra solens lys.

# data[].attributes.body
vi har fundet et bud på et bølgeanlæg i Danmark.

https://www.youtube.com/watch?v=uCGAcuSxIXA

her har vi fundet et andet bud på et bølgeanlæg med vendinger

https://ing.dk/video/sadan-virker-bolgekraftanlaeg-med-vinger-109113

# data[].attributes.body
Hvad er det og hvordan produceres det?
Biogas er en vedvarende energi der kan erstatte naturgas. Det er super klima venligt og bliver produceret ved en anaerob fordøjning af organisk materiale. Anaerob fordøjelse er en naturlig proces hvor rester af dyr eller mad bliver kommet ind i en bioreaktor. Der kommer to produkter ud af denne proces den første er organisk gødning og den anden er biogas.

# data[].attributes.body
brint

# data[].attributes.body
Biogas anvendes i dag til kraftvarme produktion, og transportmiddel, og til elproduktion.

# data[].attributes.body
Fordele ved atomkraft

Fordelene ved atomkraft har først og fremmest været af økonomisk karakter. Elektricitet fra atomkraft er langt billigere end fra andre produktionsformer, i længden da det koster meget mere at bygge et atomkraftværk end fx vindmøller. Men energien vil være billigere. Der udover er Energitætheden i atomkraft er enorm. Den mængde energi, der kan frigives fra et atom i en fissionsproces, er omkring ti millioner gange større end afbrænding af et atom fossilt brændstof

Ulemper ved atomkraft

Ved en ulykke på et atomkraftværk kan radioaktivitet slippe ud i gas og partikelform som en sky. Radioaktiviteten stammer fra brændselselementerne på kraftværket. Det kan have kæmpe konsekvenser for os mennesker derfor sker det heldigvis sjældent.

Sådan virker atomkraft.

Fusion er en proces, hvor mindre atomkerner forenes til en større atomkerne. Fusion bygger på et princip om, at noget af den såkaldte bindingsenergi, som atomkerner bruger til at holde sammen på sig selv, kan frigives, hvis man smelter flere små kerner sammen til en større.

Processen kræver dog ekstremt høje temperaturer, og forskerne har endnu ikke udviklet teknologien, så fusion kan producere mere energi, end det der kræves for at holde processen i gang.

Men Lykkes det at overvinde de praktiske vanskeligheder, har man til gengæld en næsten uudtømmelig energikilde. Det skyldes, at den ene type brændsel til fusionsenergi, deuterium, kan udvindes af vand, og den anden, Triticum, kan fremstilles af litium. Så vi vil kort sagt have evigt energi.

Fission er en proces, hvor en tung atomkerne spaltes i to næsten lige store dele. Når en atomkerne spaltes, bliver en kædereaktion mulig, og brændslets energi frigøres. Altså hver gang atomkernerne spaltes dannes der energi. Processen i en kernereaktor sker ved en kontrolleret proces. Kommer det ud af kontrol spaltes atomkernerne hurtigere og hurtigere og til sidst vil atomkraftværket sprænge i luften ligesom ved Tjernobyl.

De nuværende atomreaktorer er baseret på fission. Hidtil har teknologien primært taget udgangspunkt i grundstoffet uran men også en lille smule i brug plutonium.

# data[].attributes.headline
hvor udbredt er biogas, og er det let tilgængeligt?

# data[].attributes.subject
hvor udbredt er biogas, og er det let tilgængeligt?

# data[].attributes.body
Bioenergi er den form for vedvarende energi, vi bruger mest af i Danmark.
Mange kraftværker har omstillet fra fossile brændsler til biomasse, og produktionen af biogas er i kraftig vækst.

# data[].attributes.body
Her er et Word dokument om geotermisk energi.

# data[].attributes.body
Vands kraft kan omsættes til energi. At udnytte højdeforskel er den traditionelle metode til at omdanne vandkraft til energi. Man lader strømmende eller faldende vand oppefra løbe gennem en vandturbine. Turbinen i et vandkraftværk fungerer på samme måde som turbinen i en vindmølle. I stedet for vind er det nu bare vand, der skubber imod bladene i turbinen og får dem til at dreje. Ud af turbinen går en aksel. Denne aksel forbinder turbinen med en generator. Når turbinen drejer, drejes akslen og rotoren. Idet rotoren inde generatoren drejer, produceres en elektrisk strøm. Den elektriske generator omdanner altså mekanisk, bevægende energi til elektrisk energi. De tidlige vandmøller benyttede direkte vandets energi til at drive eksempelvis tunge møllekværne. Via tandhjul og drivremme kunne vandmøllernes rotation både benyttes i landbruget og i de første industrivirksomheder.

Vandkraft er en vedvarende energikilde. Vandet passerer gennem turbinerne og bliver hverken forbrugt eller forurenet i processen. Vandets naturlige kredsløb med fordampning, nedbør og bevægelse fra et højere til et lavere niveau ændres principielt ikke ved, at vi opsamler noget af vandets energi undervejs. Desuden er der ingen CO2udledning ved brug af vandkraft.

Hvis vandkraft skal udnyttes i stor skala, medfører det ofte en form for dæmningsbyggeri. Jo mere vand, der opdæmmes i et højtliggende reservoir – jo mere energi. Men store dæmninger ødelægger store naturområder. Skove går til grunde, og dyr må flygte. Ganske ofte bliver ligeledes mennesker flyttet for at give plads til dæmningen, og den sø, der dannes bag dæmningen. Nogle gange er hele byer blevet evakueret til fordel for et dæmningsprojekt. Da den omtalte tre-kløfters-dæmning i Kina skulle bygges, måtte man evakuere over én million mennesker og genhuse dem andre steder.

Når man afbryder en flods oprindelige forløb, giver det også problemer for fisk, vandpattedyr, krebsdyr og insekter. Dyrenes naturlige transportvej til og fra gyde- og ynglepladser, jagtområder og overvintringsskjul forsvinder eller bliver ødelagt. Vandets iltindhold bliver ændret og mange organismer dræbes, når de suges ind i vandturbinerne eller de bliver fanget i iltfattige lommer i de kunstige søer, der dannes foran dæmningen.

Kildeliste: https://www.fremtidensenergi.dk/vandkraft/