# data[].attributes.body
У період Нара були складені перші офіційні історичні хроніки «Кодзікі» та «Ніхон Сьокі». Було також укладено поетичні антології «Манйосю» та «Кайфусо». У цей період також сформувалися прототипи японських фонетичних абеток хіраґана і катакана.

# data[].attributes.body
Особливістю цієї епохи стала натуралізація буддизму. Цьому сприяла політика імператора Сьомму, який особисто навернувся у цю віру, проголосивши себе «слугою трьох скарбів — Будди, Закону і Общини». Буддизм було проголошено «захисником держави», тобто визначено як державну релігію. Для поширення віри була створена мережа монастирів і храмів кокубундзі, які розмістилися у всіх 60 провінціях Японії. Центром усіх кокубундзі став храм Тодайдзі в місті Нара, у якому помістили велетенську бронзову статую Будди Вайрочани.

# data[].attributes.body
Навернення імператорів у буддизм означало визнання вищості буддистської церкви над правлячою династією. Монахи зайняли чимало високих адміністративних посад. Буддисти навіть спробували захопити владу у країні, намагаючись зробити монаха Докьо, фаворита імператриці Кокен, новим імператором. Однак аристократична опозиція на чолі з родом Фудзівара завадила перевороту і змогла усунути всіх монахів з державних посад. Зважаючи на інтимні стосунки Докьо з імператрицею та небезпеку династії, які вони несли, Фудзівара скасували на майбутнє право жінок займати престол японських монархів.

# data[].attributes.body
Період Нара був епохою розквіту мистецтв. Більшість творів до сьогодні зберігається у імператорському сховищі Сьосоін на території храму Тодайдзі. У колекції наявні предмети з Персії та Індії, що свідчить про участь стародавніх японців у міжнародній торгівлі по «шовковому шляху».