# data[].attributes.body
Arne Hauger levde fra 1874 - 1942. Han var den yngste sønnen av Martin Olsen og Anne Marie Hauger. Hauger navnet kommer fra en gård i den tidligere kommunen Hof som het Hauger. Arne M. Hauger hadde i sitt liv to koner. Med sin første kone Anna, fikk han et barn, Peder Marius. Med sin andre kone fikk han flere barn, Martin, Trygve, Solveig, Torstein, Signe Margrethe og Rolf Henrik. Signe Margrethe Hauger giftet seg med Hans Beitnes. De to overtok gården, men de beholdt Beitnes navnet. Hans og Margrethe fikk da barnene Åsmund og Marit. Marit Beitnes giftet seg med Kjell Olav Skymoen, og de fikk sammen Ole Morten Skymoen, min far. Dette betyr altså at Arne Hauger er min tipp-oldefar.

På bildet under ser du min far nederst, bestemoren min (Marit), bestefaren min (Kjell Olav), oldemoren min (Signe Margrethe), oldefaren min (Hans) og tipp-oldemoren min (Terese).

# data[].attributes.body
Hauger-gården er en gård fra 1800-tallet. Den kom i eie av Arne Hauger da han overtok den fra sine foreldre i 1906. Før dette var den i eie av foreldrene hans, og før det igjen i eie av hans mormor. Arne ga over gården til sin sønn Torstein, som solgte den til sin svigerbror, Hans Beitnes.  I 1867 besto gården av 25 mål dyrket jord, 6 mål eng og 64 mål skog. I dag er gården eid av Arne sitt barnebarn Åsmund Beitnes, og oppgjør 200 mål skog og 100 mål dyrket jord.
Gården befinner seg i den tidligere kommunen Hof.

# data[].attributes.body
Arne var gårdseier i mange år, men hadde også en karriere innenfor politikk. Han var ordfører i Hof kommune i to perioder, og var den første ordføreren fra Arbeiderpartiet. Han spilte blant annet en ganske stor rolle i planleggingen av fylkessykehuset som skulle bygges rundt 1920.

# data[].attributes.body
Mange av Arnes søsken dro til USA, mens han ble igjen å arbeidet på gården. Det var derfor han som yngste sønn kunne overta gården når hans far ikke kunne drive den lenger.
Arne Hauger ble påvirket av Det store hamskiftet på slutten av 1800-tallet ettersom han arbeidet på gård på denne tiden og utover på 1900-tallet tok over gården.
Det store hamskiftet var en stor endring i jordbruket mot slutten av 1800-tallet.                    hvor det ble innført nye redskaper som jernplogen og hjultyper, og nye typer mat ble fokusert på jordet. Med andre ord han ble også påvirket av den industrielle revolusjon.
I tillegg den industrielle revolusjonen så var han også vitne til nasjonsbyggingen og unionsoppløsningen. Han døde under den 2. verdenskrig men levde 2 år under tysk okkupasjon.
Bilde av jernplogen som kom i det store hamskiftet.

# data[].attributes.body
Digitalarkivet (Ingen dato) Digitalarkivet. hentet fra www.digitalarkivet.no
Hundstad, D. (2015) Det store hamskiftet. hentet fra:
https://www.norgeshistorie.no/industrialisering-og-demokrati/1522-det-store-hamskiftet.html
Skirbekk, H. (1975. Fylkessjukehuset i Elverum, 50 år. Elverum, Elverum trykk A/S. Hentet fra https://www.nb.no/items/966fb363e0fd3e33b43c8b573f4017c1?page=5&searchText=Hauger
Trøseid, H. (1983). Hof Bygdebok. Bind 1. Åsnes kommune. Hentet fra https://www.nb.no/items/d691f728fcb44e948d12a13f76ef8afc?page=5&searchText=hof%20bygdebok