# data[].attributes.body
Što je Linđo?

Linđo je tradicionalni hrvatski ples koji potječe iz Dubrovačkog kraja. Ime je dobio po tamburi lijerici, instrumentu koji prati ples. Ples se izvodi u paru, a njegovi ritmovi i pokreti simboliziraju zajedništvo i slavlje.

Zašto je važan?
Linđo je dio UNESCO-ove nematerijalne kulturne baštine i ponos hrvatskog naroda. Ovaj ples povezuje generacije i čuva kulturnu tradiciju juga Hrvatske.

# data[].attributes.body
Ženska nošnja:

Bijelu lanenu košulju sa širokim rukavima.

Pregače ukrašene zlatnim ili crvenim vezom.

Marame s detaljima cvjetnih motiva.

Suknje od vunenog materijala.

Muška nošnja:

Bijelu košulju i crvene prsluke s bogatim zlatnim vezom.

Crne hlače izrađene od sukna.

Tradicionalne opanke na nogama.

Zanimljivost:
Svaka regija ima svoje varijacije nošnje. Dubrovačka nošnja poznata je po bogatom vezenju i simboličnim detaljima.

# data[].attributes.attachment_link.title
LINĐOVA REVIJA Prekrasne nošnje koje oduzimaju dah

# data[].attributes.attachment_link.description
Prva Gradska Internetska Televizija. Korak ispred svih. Pratite nas jer mi sve znamo, sve vidimo.

# data[].attributes.body
Što je lijerica?

Lijerica je tradicijski gudački instrument s tri žice, koji proizvodi melodičan i ritmičan zvuk. Dolazi iz obitelji gudačkih instrumenata i srodna je liri, antičkom instrumentu iz Grčke. Njeno ime dolazi od grčke riječi "lyra", a u Hrvatsku je stigla preko Mletačke Republike.

Kako se svira?

Lijerica se svira držeći instrument okomito, dok svirač povlači gudalo preko žica. Glazbenik često improvizira, prateći plesne pokrete i ritam plesača.

Zanimljivosti o lijerici:

Lijerica se koristi samo u južnim dijelovima Hrvatske, posebice u Dubrovačkom primorju, Konavlima i na Pelješcu.

Zvuk lijerice stvara posebnu atmosferu koja dodatno naglašava energiju Linđa.

# data[].attributes.attachment_link.description
A traditional Lijerica (aka: Lirica) player at the Velika Onofrijeva česma (Old Fountain, Stradun)‎ in Dubrovnik, Croatia.

# data[].attributes.body
Opis:
Linđo se pleše u paru, uz vođu plesa koji određuje pokrete. Plesači se drže za ruke ili improviziraju oko vođe.

Zanimljivost:
Ples ima elemente natjecanja – muškarci se često trude impresionirati publiku kompleksnim pokretima.

# data[].attributes.body
1. Povijest Linđa

Linđo, tradicionalni ples Dubrovačkog kraja, ima duboke povijesne korijene koji sežu u 18. stoljeće, a možda i ranije. Ime je dobio po sviraču lijerice zvanom Linđo iz Konavala, čije su izvedbe bile toliko poznate i cijenjene da je njegovo ime postalo sinonim za ovaj ples.

Izvodi se u paru i prati ga jedinstvena glazba lijerice, gudačkog instrumenta podrijetlom iz antičke Grčke i Bliskog Istoka, koji je u Hrvatsku stigao preko Mletačke Republike. Povijesno gledano, Linđo nije bio samo zabava već i način izražavanja zajedništva, radosti i pripadnosti zajednici.

U ruralnim dijelovima juga Hrvatske, Linđo je bio neizostavan dio raznih društvenih okupljanja, poput vjenčanja, crkvenih svečanosti i blagdana. Plesalo se na otvorenim prostorima, često na seoskim trgovima ili u prirodi, gdje su ljudi mogli slobodno sudjelovati u plesu i pjesmi.

2. Kulturni značaj Linđa

Linđo nije samo ples – to je kulturna institucija. Kao simbol Dubrovačkog kraja, on spaja umjetnost, povijest i tradiciju, što ga čini jedinstvenim u hrvatskoj kulturnoj baštini. Posebnost Linđa leži u njegovoj sposobnosti da poveže različite generacije, od starijih koji prenose tradiciju do mlađih koji nastavljaju njegovu izvedbu.

Osim što je omiljen u rodnom kraju, Linđo se proširio i na širu hrvatsku scenu te postao nezaobilazan dio folklornih skupina diljem zemlje. Mnoge folklorne udruge izvan Hrvatske također izvode Linđo na međunarodnim festivalima, predstavljajući ga kao jedan od najprepoznatljivijih simbola hrvatske kulture.

# data[].attributes.attachment_link.title
Povijest dubrovačke poskočice - Linđa • Muzej Linđo

# data[].attributes.attachment_link.description
Književni izvori iz 18. stoljeća upućuju na podrijetlo toga arhaičnog naziva. Slavonac Matija Antun Relković u svojem djelu Satir iliti divji čovik, u kojem iznosi kritiku tadašnjeg društva, izrazom lindovanje opisuje besposličarenje, to jest dokolicu stanovništva, čiji su sastavni dio zabava i ples, i to upravo u svetačke blagdane. Relković tako piše: Kad se kolo u troje zaniše, i majka se sama u seb’ niše čini joj se da će poletiti, što kćer vidi s ašikom igrati. A od sveca ni spomena nije, da bi išla pivat litanije. One misle da se tako sveti dan svetačni i Bogu posveti, što ne smije ništa poslovati, a grihota nije lindovati … I u svetac i u poslendane oni šeću pak još lindovane, a posao neurađen stoji. U Akademijinu Rječniku, poznatomu i kao Rječnik JAZU, koji je izlazio od 1880. do 1976., navedeni su izrazi lindovanje – besposličarenje i lindovan – čovjek što linduje, a njihovo podrijetlo izvodi se iz turskoga lejn – mekan, linet – mekoća, slabost. Slijedom spomenutoga, turcizam linđo interpretira se kao hipokoristik riječi lindovan, a označuje dokonog čovjeka, veseljaka, zabavljača. Zanimljivo je da riječ lindje, koja se pojavljuje u albanskom jeziku, označuje istok, rađanje, zoru, uzdizanje, to jest inicijaciju ili prokreaciju, što je sa sobom donosi svaki novorođeni život, kao i Sunce koje se iznova pojavljuje svanućem novog dana. Za razliku od popularnog izraza linđo, stari uvriježeni izraz poskočica ili kolo govori nam puno više o njegovom postanku i strukturi. Taj se naziv zadržao u Konavlima i Župi dubrovačkoj, a u Dubrovačkom primorju prevladao je noviji naziv linđo. U rječnicima Dictionaru Jurja Habdelića iz 1670. godine, te Gazofilaciju Ivana Belostenca, iz 1740. godine, izraz poskočnica usko je vezan uz pjesme u kolu, i to posebice one besramnog, kako se tamo navodi, odnosno ljubavnog karaktera. Riječ je o šaljivim i veselim pjesmama i brzim kolima u čijem su središtu simbolična obnova prirode, kao i ljubavni odnosi, što upućuje na to da su oni ostatak ranijih obrednih plesova s pjesmom, često mitoloških sadržaja. To su one iste pjesme koje isusovac Juraj Mulih u 18. stoljeću karakterizira kao nepoštene, nepristojne i pogibeljne.

# data[].attributes.body
Jedna od najpoznatijih scena Linđa je na Dubrovačkim ljetnim igrama, kulturnoj manifestaciji koja okuplja umjetnike iz cijelog svijeta. Izvedbe Linđa na Stradunu ili unutar zidina starog grada Dubrovnika nisu samo plesne točke – one su kulturni spektakl. Plesači u autentičnim nošnjama i s lirskim zvukovima lijerice donose povijest na život, stvarajući nezaboravno iskustvo za posjetitelje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dubrovnik | Park Gradac

03. 08. 2024 | 21:30

Folklorni ansambl Linđo / foto: Nikša Raguž Lučić

Folklorni ansambl Linđo, osnovan 1965. godine, danas je ustanova u kulturi Grada Dubrovnika. Ansambl je nazvan po omiljenom i najpoznatijem narodnom ples Dubrovačkog primorja, Župe i Konavala. Kolo linđo se, uz festu sv. Vlaha, dubrovački govor, umijeće izrade konavoskog veza, klapsko pjevanje, nijemo kolo Dalmatinske zagore, bećarac, međimursku popevku i brojna druga kulturna dobra iz raznih krajeva Lijepe naše, nalazi na listi zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Republike Hrvatske. Ansambl je dobitnik brojnih priznanja i nagrada. Od 1967. redovito nastupa na Dubrovačkim ljetnim igrama, a na brojnim gostovanjima u Hrvatskoj i svijetu uspješno promovira ime Dubrovnika i Hrvatske. Folklorni ansambl Linđo neizostavan je dio programa Dubrovačkih ljetnih igara od 1967. godine, a njegove tradicionalne festivalske nastupe koji svjedoče i slave bogatstvo hrvatske nematerijalne baštine, uvijek rado posjećuje kako strana tako i domaća publika.

# data[].attributes.attachment_link.title
75. DLJI: Folklorni ansambl Linđo, 3.8.2024. - Glazba.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
75. DLJI: Folklorni ansambl Linđo. Park Gradac, subota, 3. kolovoza 2024. godine s početkom u 21.30 sati.

# data[].attributes.body
Osnivanje i povijest

Folklorni ansambl Linđo osnovan je 1964. godine u Dubrovniku s ciljem očuvanja i promicanja tradicijske kulture Dubrovačkog kraja i Hrvatske. Nazvan je po najpoznatijem plesu ovog područja, Linđu, koji je ujedno postao simbol njihove umjetnosti. Ansambl okuplja talentirane plesače, glazbenike i pjevače koji s velikom strašću izvode narodne plesove i pjesme iz cijele Hrvatske.

Kroz svoju povijest, ansambl Linđo postao je kulturna institucija Dubrovnika i Hrvatske, poznata po visokokvalitetnim izvedbama koje autentično prikazuju hrvatsku folklornu baštinu.

Djelovanje i repertoar

Linđo je više od plesačkog ansambla – on je čuvar tradicije i ambasador hrvatske kulture u svijetu. Njihov repertoar uključuje:

Tradicionalne plesove i pjesme iz raznih dijelova Hrvatske: Dubrovačko primorje, Konavle, Slavonija, Istra, Dalmatinska zagora, Međimurje.

Glazbene izvedbe na tradicijskim instrumentima, poput lijerice, tambure, dipli i mihova.

Scenske prikaze narodnih običaja, poput svadbenih rituala, blagdanskih svečanosti i radova na polju.

Svaki nastup ansambla Linđo osmišljen je tako da publici pruži uvid u bogatstvo i raznolikost hrvatske baštine, ali i energiju i radost koju donosi tradicijska glazba i ples.

Međunarodni uspjeh

Ansambl Linđo redovito nastupa na domaćim i međunarodnim festivalima, uključujući:

Dubrovačke ljetne igre, gdje su tradicionalni dio programa.

Smotre folklora u Zagrebu, Vinkovačkim jesenima i drugim manifestacijama u Hrvatskoj.

Međunarodne festivale folklora u Europi, Aziji i Sjevernoj Americi.

Njihova izvedba Linđa posebno je omiljena među publikom jer spaja ritmičku složenost, gracioznost i energiju koja karakterizira ovaj ples.

Zanimljivosti o ansamblu Linđo

Broj članova: Ansambl okuplja više od 300 članova, uključujući plesače, svirače i pjevače.

Edukacija: Organiziraju radionice i seminare kako bi educirali mlade o tradicijskim plesovima, glazbi i nošnjama.

Kostimi: Ansambl koristi autentične nošnje izrađene prema povijesnim uzorcima, čime dodatno obogaćuju vizualni dojam svojih nastupa.

Priznanja: Osvojili su brojna domaća i međunarodna priznanja za doprinos očuvanju i promociji kulturne baštine.

Doprinos lokalnoj zajednici

Osim nastupa, Linđo aktivno sudjeluje u očuvanju tradicije kroz suradnju s lokalnim zajednicama, školama i kulturnim institucijama. Organiziraju koncerte, humanitarne nastupe i sudjeluju u lokalnim svečanostima, čime postaju neizostavan dio društvenog života Dubrovnika.

# data[].attributes.attachment_link.title
Folklorni ansambl Linđo - Dubrovnik Hrvatska

# data[].attributes.attachment_link.description
Pjesme i plesovi iz svih dijelova Hrvatske

# data[].attributes.body
Priprema za ples:

Osnovni koraci:
Ples se temelji na jednostavnom ritmu u tročetvrtinskom taktu, s pokretima koji prate dinamiku glazbe.

Vođa plesa:
Vođa određuje tempo i improvizaciju, dok ostali slijede njegov ritam.

Edukacija mladih:

Mnoge škole i folklorne grupe nude radionice za učenje Linđa.

Kroz igru i pjesmu djeca se uvode u osnove plesa, uz objašnjenje povijesti i značenja Linđa.

# data[].attributes.attachment_link.title
KUD Živa Grana Linđo-proba  ‎7 - 04 - ‎2011 Geneva.MOV

# data[].attributes.body
Godine 2009., Linđo je prepoznat kao dio UNESCO-ove nematerijalne kulturne baštine, čime je dobio međunarodno priznanje. Ova titula nije samo simbolična već nosi i odgovornost za očuvanje plesa. Organizacije, folklorne skupine i lokalne zajednice aktivno rade na edukaciji mladih generacija, organiziranju radionica i očuvanju autentičnih izvedbi.

# data[].attributes.body
U prošlosti, Linđo je imao važnu ulogu u društvenom životu zajednice. Ples je često bio prigoda za upoznavanje, druženje i izražavanje osjećaja. Mladići su kroz ples mogli pokazati svoju spretnost, snagu i kreativnost, dok su djevojke pokazivale gracioznost i eleganciju. Vođa plesa, obično iskusniji muškarac, određivao je ritam i pokrete, dok su ostali slijedili njegov tempo.

Danas, Linđo ima sličnu ulogu, ali u modernijem kontekstu. On je most između prošlosti i sadašnjosti, koji pomaže ljudima da cijene i razumiju bogatstvo svoje kulturne baštine. Izvedbe Linđa okupljaju zajednice, bilo na lokalnim proslavama ili na međunarodnim pozornicama, i podsjećaju nas na važnost očuvanja tradicije.

Linđo kao inspiracija

Linđo je inspiracija za mnoge umjetnike, od slikara i kipara do glazbenika i književnika. Njegova energija, ritam i boje nošnje postali su simbol vitalnosti i ljepote hrvatske tradicije. Mnoge škole i kulturni centri koriste Linđo kao primjer za podučavanje o hrvatskoj povijesti i tradiciji.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dubrovnik 2018 (blagdan sv.Vlaha) -Dubrovački linđo