# data[].attributes.headline
Bud på mere nuancerede tolkninger af "Sæt ord på alt."

# data[].attributes.subject
Bud på mere nuancerede tolkninger af "Sæt ord på alt."

# data[].attributes.body
I forbindelse med vores lille undersøgelse giver en af dagplejepædagogerne en mere nuanceret tolkning af "at sætte ord på alt":

"Det handler ikke kun om, at man italesætter. Det handler jo også om at skabe en stemning, hvor at man som et lille barn har lyst til at lege med og blive motiveret i forhold til at prøve sig selv af, og at man føler, at man får den respons, man skal have, [...]. Jeg er sammen med en voksen her, som aflæser mig, og som kommunikerer med mig, og som anerkender mig og ser mig i det, jeg er i." (citat, dagplejepædagog).

# data[].attributes.headline
Hvordan kan "Sæt ord på " blive til et meningsfuldt sprogpædagogisk greb?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan "Sæt ord på " blive til et meningsfuldt sprogpædagogisk greb?

# data[].attributes.body
Vi skal have fat i Michael Tomasello og hans begreber fælles opmærksomhed, fælles kontekst og intentionsaflæsning...

# data[].attributes.body
Lad os sætte i gang. Tryk på piletasten ude i højre sidepanel. Så får du fuldskærmsvisning.

Vi hedder Anne og Sara.

Vi arbejder begge med pædagogisk efteruddannelse i VIA, og vi har sammen lavet udviklingsprojektet ”Før-sprog 0-2 år”.

Vi glæder os til at dele nogle af de tanker og refleksioner, vi har gjort os i relation til sprogarbejdet med de 0-2 årige.

Vi håber, I har lyst til at gå på opdagelse og bidrage med input i vores interaktive univers. I er også altid velkomne til at skrive til os. Skriv til Sara Dørken Christensen på sdch@via.dk eller Anne Nguyen-Quy på anng@via.dk

# data[].attributes.headline
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.subject
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.headline
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.subject
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.headline
Vi omtaler "sæt ord på alt" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.subject
Vi omtaler "sæt ord på alt" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.body
I Den Danske Ordbog står der om ordet "myte", at det kan betyde "en forestilling, som kritikløst og ofte fejlagtigt accepteres af mange mennesker."

Her tager vi livtag med sådan en forestilling, som bestemt indeholder gode sprogpædagogiske takter og sandheder, men som nok alligevel også har taget en drejning og måske efterhånden er blevet lidt kritikløst accepteret af mange i den sprogpædagogiske praksis som en fuldgyldig sandhed...

Den sprogpædagogiske myte, som vi tager under kærlig behandling her, er den, at det altid er godt for børns sprogtilegnelse, at voksne sætter ord på alt.

# data[].attributes.headline
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.subject
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.body
Her præsenterer vi den sprogpædagogiske myte "Sæt ord på alt".

# data[].attributes.attachment_caption
Hvorfor er før-sprog 0-2 år et vigtigt område?

# data[].attributes.headline
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.subject
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.body
Denne video giver en helt kort præsentation af vores lille udviklingsprojekt "Før-Sprog 0-2 år" og det datamateriale, vi bygger på.

# data[].attributes.headline
Hvad er problemet egentlig med at sætte ord på alt?

# data[].attributes.subject
Hvad er problemet egentlig med at sætte ord på alt?

# data[].attributes.body
Udsagnet "Sæt ord på ALT" kan blive et sprogpædagogisk problem, hvis fortolkningen af det er "tankerpasser-agtig hæld-mest-muligt-sprog-på- barnet." For sprogtilegnelse handler langt fra kun om at høre sprog. Det handler om at være i samspil med brug af sprog.

Risikoen ved voksne, der i et væk bare fungerer som tv-kommentatorer, der undertekster alt omkring sig selv, er, at det sprog, der kommer ud af munden på den voksne ikke når barnet, fordi barnet ikke har sin opmærksomhed rettet samme sted hen.

I værste fald kan alt dette "sætten-ord-på" blive til det, vi vil kalde en næsten SKIZOFREN SPROGPÆDAGOGIK, hvor en ydre voksenstemme hele tiden ligger som et støj-tæppe i barnets omgivelser; et støjtæppe, som kan forhindre og forstyrre sproglig udvikling hos det lille barn.

Kan du se problemet?

# data[].attributes.headline
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.subject
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.body
Sammen med gode sprogekspert-kolleger har vi etableret Kompetence- og videncenter for Pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS). Her kan du læse mere om os og om vores forskellige faglige perspektiver på sprog. Du kan også finde mere om vores kompetenceudviklingsforløb og læse om nogle af de andre spændende udviklingsprojekter, vi laver.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

Om KOMPAS

I kompetence- og videncentret er vi som eksperter, undervisere og forskere dedikerede til at bidrage til, at hvert barn, hver ung og hver voksen får mulighed for at trives og udvikle sig sprogligt gennem møder med dygtige professionelle.

Dygtige professionelle er alle jer, der har jeres daglige gang i mangfoldige pædagogiske kontekster fx som pædagoger, pædagogiske medarbejdere, dagplejere, dagplejepædagoger, logopæder (talepædagoger), tale-hørekonsulenter, lærere, dagtilbudsledere eller sprogkonsulenter i kommunen.

Det er vores mål at udvikle og styrke jeres viden, kompetencer og dømmekraft, så I som fagprofessionelle altid er i stand til at træffe gode og velbegrundede valg, når I arbejder med sproglig udvikling. Det gør vi på to måder:

1. I tæt samarbejde med jer udvikler vi undervisnings- og kompetenceforløb, der matcher de komplekse sproglige behov og udfordringer, I møder i jeres dagligdag.

2. Gennem undersøgelser og projekter udvikler vi viden, som I kan anvende til at berige og højne kvaliteten af jeres sprogpædagogiske arbejde.

Bred pallette af fagligheder

I KOMPAS har vi nogle af de dygtigste eksperter på det brede sproglige og logopædiske område - og til sammen har vi en bred pallette af specialiserede fagligheder. Alle vores eksperter har erfaring med at udvikle viden, undervisnings- og kompetenceforløb, større udviklingsprojekter, forskning - alt sammen både ud fra en praksisrelateret tilgang og i tæt samarbejde med praksis, eksempelvis:

Vores brede faglighed betyder, at vi kan imødekomme lige præcis de komplekse sproglige behov, I oplever hos jer.

Aktuelle projekter i 2024

Vi vil gerne undersøge, hvilken viden der findes i dagtilbudspraksis om DLD (Developmental Language Disorder), og hvilke tidlige bekymringstegn pædagogisk personale evt. kigger efter hos børn i 0-6-årsalderen.

Derfor gennemfører vi i 2024 en spørgeskemaundersøgelse til pædagoger, sprogvejledere, pædagogiske ledere, dagtilbudsledere og kommunale konsulenter.

Resultaterne fra undersøgelsen skal bl.a. bruges til at tilrettelægge relevante kompetenceudviklingstilbud til dagtilbuddene og til at kvalificere indholdet på de pædagogiske diplommoduler på logopædi-retningen. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Udviklingsprojektet "Livsveje for børn med tegn på dysleksi" er bygget op som et casestudie, hvor vi tager afsæt i fire børn, som er blevet ordblinde-risikovurderet i 1. klasse, og hvor der er konstateret mulig risiko for dysleksi.

Vi vil gennem interviews "spole tilbage" til børnehaveklasse, børnehave og forældre og spørge, om nogen omkring barnet så bekymringstegn, der kan pege i retning af risiko for dysleksi. Vi vil gerne blive klogere på, hvilke tegn forskellige personer i barnets netværk så, og hvornår disse tegn blev opdaget. Hvad blev der gjort hvornår? Og hvilke forskellige krav til barnets kompetencer har præget forskellige læringsmiljøer igennem barnets opvækst?

Betyder disse forskellige forventninger til kompetencer noget for, hvornår tegn på dysleksi opdages, og hvilke tegn der lægges vægt på? Vi gennemfører interviews i foråret 2024. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Gennem en afdækning af relevant litteratur fra flere parallelle faglige og teoretiske ståsteder, vil vi i udviklingsprojektet her afsøge, hvordan vi tværdisciplinært kan arbejde med barnets personlige udvikling gennem sprog og leg. Vi vil samtidig undersøge, hvordan barnets pragmatiske sprogkompetencer hænger sammen med barnets øvrige sociale og kognitive udvikling.

Vi forventer at sammenskrive fund og faglige refleksioner. I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

Gennem spørgeskemaer og kvalitative fokusgruppeinterviews vil vi i dette udviklingsprojekt opnå et større indblik i, hvordan pædagogisk personale i vuggestuer samt dagplejere ser og forstår børns sprog, før det verbale sprog optræder. Vi vil afdække, hvilken viden det pædagogiske personale har om før-sproglige færdigheder.

Den viden, vi får, vil vi bruge til at kvalificere indholdet på de forskellige kompetenceudviklingsforløb, vi allerede udbyder, og lave nye, målrettede kompetenceudviklingstilbud til det pædagogiske personale, der arbejder med børn i 0-2-årsalderen.

I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

# data[].attributes.attachment_link.description
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

# data[].attributes.headline
De understøttende sprogstrategier - sammen eller hver for sig?

# data[].attributes.subject
De understøttende sprogstrategier - sammen eller hver for sig?

# data[].attributes.body
De ti understøttende sprogstrategier (Socialstyrelsen, 2011) strøg hen over landet for 13 år siden.

Strategi nummer fem hedder "Hjælp barnet med at sætte ord på".

Strategien kommer i forlængelse af flere strategier, som på forskellige måder lægger op til, at den voksne skal følge barnets interesse og indgå i nære, sproglige samspil. Fx "vent på barnets svar" og "fortolk og udvid, hvad barnet siger". Vi bemærker, at sprogstrategien ikke hedder "Sæt ord på alt" men faktisk "HJÆLP BARNET med at sætte ord på". Derfor skal sprogstrategien ikke forstås som en strategi til envejskommunikation fra den voksnes side.

De ti understøttende sprogstrategier er et sæt af strategier, der tilsammen skaber en god sproglig rollemodel for børn, at tilegne sig sprog fra.

Hvis vi som undervisere på VIAs efter- og videreuddannelse skal gribe i egen barm, så kan vi godt høre os selv nogle gange opfordre studerende til at vælge én strategi ud og øve sig på den. Og her vælger de studerende ofte netop strategien med at sætte ord på. Måske fordi den er dejlig konkret at gå til?

I øve-øjemed kan det måske være et udmærket greb at vælge en lille del ud. Men i egentlige sproglige samspil med børn giver det ikke mening kun at bruge én strategi og lade de ni andre urørte. Den kompleksitetsreduktion fungerer ikke i forbindelse med sproglige samspil med børn.

Hvordan bruger du sprogstrategierne? Er strategien med at sætte ord på også den mest populære hos jer?