# data[].attributes.attachment_link.description
Publikace se věnuje základním východiskům a principům pro efektivní a smysluplné řízení pedagogického procesu. Publikace je rozdělena do tří modulů, přičemž první z nich se zaměřuje na faktory a determinanty ovlivňující pedagogický proces v českých školách, druhý modul je pak zaměřen především na východiska pro jeho řízení, tj.

# data[].attributes.headline
Vymezení pedagogického procesu - podcast

# data[].attributes.subject
Vymezení pedagogického procesu - podcast

# data[].attributes.body
Základy pro řízení pedagogického procesu najdeme v tzv. Kritériích kvalitní školy ČŠI, která jsou každoročně aktualizována a vydáván pod názvem „Kritéria hodnocení podmínek, průběhu a výsledků vzdělávání na školní rok ……“(aktuálně tedy 2021/2022).  Zásadní je hned první oblast, která se zaměřuje na strategické řízení školy, protože „kvalitní škola ví, kam chce směřovat a jde úspěšně za svým cílem.“

Skutečně právě ono vědomí, kam škola směřuje je pro vedení školy tím nejdůležitějším východiskem a rámcem pro jakékoli další nástroje pro řízení pedagogického procesu. Ve škole nám tento rámec pomáhají vytvořit tři základní oblasti:

1. Strategická triangulace obsahující vizi školy

2. Vzdělávací program vycházející z vize

3. Bezpečí a pravidla

Zdroj: Svobodová, Z. (2021). Řízení pedagogického procesu I. Univerzita Karlova.

# data[].attributes.attachment_caption
Tvorba strategické triangulace není dílem jednoho ředitele školy, ale podílí se na ní logicky větší tým, minimálně vedení školy. Strategie je pak jedním z koncepčních dokumentů školy, do kterého je s ohledem na §168 školského zákona zapojena i školská rada.

Zdroj: Svobodová, Z. (2021). Řízení pedagogického procesu I. Univerzita Karlova. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktuální revize rámcových vzdělávacích programů (RVP) - edu.gov.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
K podpoře běžících revizí rámcových vzdělávacích programů (RVP) jsou připraveny tyto podpůrné webové stránky:

# data[].attributes.headline
Funkce školy a vzdělávání v souvislosti s aktuální situací

# data[].attributes.subject
Funkce školy a vzdělávání v souvislosti s aktuální situací

# data[].attributes.body
https://digitalizace.rvp.cz/co-se-meni/digitalni-kompetence#rvp-2025

# data[].attributes.attachment_link.description
AI ve škole pomáhá učitelům s přípravou, výukou i testy. Metody využití AI v hodině - AI baví studenty a rozvíjí dovednosti podle nového RVP.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cíle tohoto mezinárodního šetření (PISA = Programme for International Student Assessment - Program pro mezinárodní hodnocení žáků) spočívají v opakovaném zjišťování výsledků patnáctiletých žáků různých zemí v oblasti čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti. Hlavním záměrem je poskytnout tvůrcům školské politiky v jednotlivých zemích informace o úspěšnosti a efektivitě jejich vzdělávacích systémů.

Mezinárodní šetření PISA je největším světovým vzdělávacím výzkumem a je jednou z hlavních aktivit vzdělávacího direktorátu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Za realizací šetření odpovídá nadnárodní konsorcium sestávající ze společností Educational Testing Service (ETS) z USA, Westat z USA, Australian Council for Educational Research (ACER) z Austrálie, cApStAn z Belgie, ACT z USA a RTI International z USA.

V České republice za přípravu, realizaci a vyhodnocení šetření PISA odpovídá Česká školní inspekce.

Od prvního cyklu šetření PISA, který se uskutečnil v roce 2000, narůstá počet zemí a ekonomik, které se šetření účastní a roste rovněž rozsah zkoumaných znalostí a dovedností žáků. To je možné především v důsledku přechodu z papírové formy testování na testování elektronické, které umožňuje využití nových forem testových úloh (např. interaktivní úlohy, simulace, nesouvislé dynamické čtenářské texty apod.).

Zaměření šetření PISA

Na rozdíl od jiných mezinárodních šetření (např. TIMSS, PIRLS), která jsou zaměřena především na zjišťování vědomostí žáků, klade šetření PISA větší důraz na dovednosti a tzv. funkční gramotnosti žáků, které mají velký význam pro uplatnění mladých lidí v jejich dalším životě, ať již při jejich dalším studiu, nebo při vstupu na pracovní trh.

Cyklus mezinárodního šetření PISA je od jeho vzniku v roce 2000 tříletý. Základní stavební kameny šetření představuje testování čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti, přičemž v každém cyklu šetření je jedna z uvedených oblastí tzv. hlavní. V roce 2000 to byla čtenářská gramotnost, v roce 2003 matematická a v roce 2006 přírodovědná gramotnost atd. Hlavní testovaná oblast je zkoumána na robustnějším vzorku žáků a s využitím širší škály testových úloh. Každých 9 let je také aktualizován koncepční rámec pro testování dané gramotnosti tak, aby co nejlépe odpovídal aktuálnímu stavu vědění a společenskému vývoji.

Z uvedeného vyplývá, že mezinárodní šetření PISA umožňuje sledovat trendy ve vzdělávání v devítiletých cyklech, přičemž tato doba se ukazuje být optimální s ohledem na relativně velkou setrvačnost vzdělávacích systémů při zavádění změn a reforem.

Vedle výše uvedených „tradičních" gramotností se tvůrci PISA snaží každý cyklus šetření doplnit o tzv. inovativní doménu. Zatímco v prvních cyklech PISA se jednalo o domény založené především na dotazníkovém šetření, např. nadpředmětové kompetence či postoje žáků vůči přírodovědě, se zavedením počítačového testování bylo možné v roce 2009 poprvé zařadit test digitálního čtení, tj. test zaměřený na četbu a porozumění elektronickým textům. V dalších letech to byly interaktivní moduly zaměřené na řešení problémů. Dobrým příkladem využití potenciálu počítačového testování je inovativní test sledující schopnost žáků kreativně uvažovat při řešení problémů každodenního života, zahrnující mimo jiné úlohy zaměřené na tvorbu grafických návrhů a úlohy založené na simulaci - doména tvůrčí myšlení je součástí PISA 2022.

Inovativní domény nejsou jediným rozšířením tradičního zjišťování matematické, čtenářské a přírodovědné gramotnosti v rámci PISA. V každém cyklu mají země možnost zapojit se do volitelných modulů. Pro Českou republiku bylo v roce 2012 klíčové zapojení do šetření finanční gramotnosti. Finanční gramotnost patnáctiletých žáků bude v České republice sledována rovněž v cyklu PISA 2022.

Kdo se účastní testování

V rámci PISA jsou testováni žáci určitého věku, nikoli žáci v určitém ročníku. Věk testovaných žáků je 15 let, neboť zhruba v tomto věku končí ve většině zemí OECD povinná školní docházka. V České republice se přibližně polovina 15letých žáků nachází na úrovni nižšího sekundárního vzdělávání ISCED 2 (v 9. či nižším ročníku školní docházky) a polovina na úrovni vyššího sekundárního vzdělávání ISCED 3 (v 10. ročníku školní docházky). Cílová populace PISA v České republice tedy zahrnuje jak žáky základních škol a víceletých gymnázií, tak žáky čtyřletých gymnázií, středních odborných škol s maturitou, středních odborných škol bez maturity a žáky speciálních škol. Pro každou zapojenou školu je následně připravena tzv. školní zpráva.

Výběr vzorku je koncipován tak, aby kromě mezinárodního porovnání výsledků patnáctiletých žáků umožnil také porovnávání rozdílů mezi výsledky jednotlivých škol, typů škol, regionů nebo jinak definovaných skupin žáků. Díky opakovanému sběru dat je možné mapovat nejen aktuální situaci v jednotlivých zemích, ale i její vývoj v čase.

Test PISA

Každý žák vypracovává dvouhodinový kognitivní test. V testu jsou zastoupeny úlohy s volbou odpovědi, kdy žák volí jednu správnou odpověď z více nabízených možností, a dále úlohy s tvorbou odpovědi, v nichž se po žácích požaduje, aby formulovali vlastní odpověď. S rozvojem počítačového testování byli tradiční testové úlohy doplněny o interaktivní úlohy založené na simulacích, experimentech a interakcích.

Po skončení testování se žáci účastní ještě dotazníkového šetření, jehož cílem je získat informace o žácích, o prostředí, ve kterém žijí, o jejich názorech a postojích a také informace o jejich škole a vyučovacích metodách, s nimiž se setkávají. Tato data podporují komplexnější interpretaci výsledků v závislosti na socio-ekonomickém zázemí. Další součástí šetření je školní dotazník, který vyplňují ředitelé škol a který mapuje podmínky výuky testovaných žáků. Z každého cyklu jsou veřejně k dispozici znění dotazníků a datové soubory pro analytické využití.

Pilotní a hlavní šetření

Každému hlavnímu sběru dat předchází tzv. pilotní sběr dat, jehož hlavním úkolem je ověřit validitu a spolehlivost nově vyvinutých testových nástrojů a také výzkumných postupů spojených se sběrem a vyhodnocováním dat. Pilotní šetření se koná vždy rok před hlavním šetření na menším vzorku škol.

Využití výsledků v ČR

Mezinárodní šetření PISA je jedním z důležitých zdrojů informací o stavu a potřebách vzdělávacího systému v České republice, protože poskytuje tzv. externí pohled na výsledky žáků. Zjištění z šetření PISA (např. o data poukazující v mezinárodním kontextu na rostoucí nerovnosti a ranou selektivitu českého vzdělávacího systému či nadprůměrné rozdíly ve výsledcích žáků z různých škol a různých regionů) byla využita mimo jiné při tvorbě Strategie vzdělávací politiky České republiky do roku 2030+ do budoucna se počítá s jejich využitím pro účely monitoringu vzdělávacích výsledků žáků 9. ročníků a prvních ročníků SŠ s ohledem na nově vznikající soustavu indikátorů a monitorovacího rámce.

Výsledky mezinárodních šetření Česká školní inspekce důsledně analyzuje a propojuje je se zjištěními z národních hodnoticích aktivit, což umožňuje poskytovat komplexní obraz o výkonosti tuzemské vzdělávací soustavy a jejích jednotlivých složek v mezinárodním srovnání.

V roce 2012 v mezinárodním kontextu šetření PISA poprvé poukázalo na význam finanční gramotnosti. V České republice tím byla podpořena důležitost finanční gramotnosti jako explicitní oblasti kurikula. Zapojení České republiky do zjišťování finanční gramotnosti žáků v roce 2022 umožní zjistit vývoj úrovně vědomostí a dovedností za období, kdy byla finanční gramotnost zařazena do rámcových vzdělávacích programů pro základní a střední vzdělávání.

Realizace šetření PISA 2022

Pilotní sběr dat cyklu PISA 2022 proběhl v květnu 2021. Hlavní šetření PISA 2022 se uskuteční na jaře roku 2022 a v České republice se jej zúčastní minimálně 8 000 žáků z více než 300 škol. Zveřejnění výsledků z hlavních testovaných domén ve formě národní a mezinárodní zprávy je plánováno na poslední čtvrtletí roku 2023 a v roce 2024 na něj naváží publikace s výsledky inovativní a volitelné domény. Informace o aktuálně probíhajícím cyklu jsou také případně na https://www.oecd.org/pisa/.

Národní zprávy, sekundární analýzy, uvolněné úlohy

Koncepční rámce (metodika šetření)

# data[].attributes.attachment_link.description
Cíle tohoto mezinárodního šetření (PISA = Programme for International Student Assessment - Program pro mezinárodní hodnocení žáků) spočívají v opakovaném zjišťování výsledků patnáctiletých žáků různých zemí v oblasti čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti. Hlavním záměrem je poskytnout tvůrcům školské politiky v jednotlivých zemích informace o úspěšnosti a efektivitě jejich vzdělávacích systémů.

# data[].attributes.attachment_link.description
Obsah knihy je rozložen pěti kapitol, kterým předchází rozsáhlejší úvod. Každá kapitola začíná obecnějšími teoretickými pasážemi a směřuje k praktickým příkladům jejich využití v různých oborech. Čtenář může při čtení klidně postupovat oběma směry. K orientaci mu dále poslouží seznam podkapitol i explicitní formulace cílů, ke kterým obsah kapitoly směřuje.

# data[].attributes.headline
Vyhláška 15/2005 Sb., která stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů, výročních zpráv a vlastního hodnocení školy

# data[].attributes.subject
Vyhláška 15/2005 Sb., která stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů, výročních zpráv a vlastního hodnocení školy

# data[].attributes.attachment_link.title
15/2005 Sb. Vyhláška, kterou se stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů, výročních zpráv a vlastního hodnocení školy

# data[].attributes.attachment_link.description
Vyhláška č. 15/2005 Sb. - Vyhláška, kterou se stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů, výročních zpráv a vlastního hodnocení školy

# data[].attributes.headline
Kritéria hodnocení podmínek, průběhu a výsledků - ČŠI

# data[].attributes.subject
Kritéria hodnocení podmínek, průběhu a výsledků - ČŠI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kritéria v této oblasti kladou důraz na jasná pravidla a mechanismy, s jejichž pomocí vedení školu řídí a které umožňují efektivní organizaci školy a její rozvoj a zajišťují, že škola je bezpečné, příjemné a vstřícné místo pro efektivní vzdělávání a osobnostní rozvoj žáků. Základem systematického zvyšování kvality je srozumitelná vize, koncepce a formulace cílů školy. Klíčovou součástí cílů školy je školní vzdělávací program, který je v souladu s odpovídajícím rámcovým vzdělávacím programem a všemi právními předpisy týkajícími se vzdělávání. Pro systematický rozvoj kvality vzdělávání je důležité, aby vedení školy prostřednictvím konstruktivních vztahů a diskusí se zřizovatelem získalo nejen porozumění zřizovatele pro tyto vize a cíle a pro podmínky potřebné pro jejich dosažení, ale i zřizovatelovu identifikaci s realistickou vizí a strategií školy sladěnou s vizí rozvoje obce nebo kraje. Kvalitní škola je organickou součástí své obce a regionu, aktivně se zapojuje do života obce.

Dosažení vysoké kvality vzdělávání je obtížné bez konstruktivních vztahů s rodiči žáků, protože otevřené a konstruktivní vztahy s rodiči jsou základem důvěry. Kvalitní škola aktivně usiluje o to, aby rodiče v co nejvyšší míře vzali cíle školy za své.

Kvalitní vzdělávání nelze poskytnout bez toho, aby se žáci a všichni aktéři cítili ve škole bezpečně. Kvalitní škola je bezpečné a otevřené místo vstřícné k oprávněným potřebám žáků, pedagogů, vedení a dalších aktérů, místo umožňující otevřenou a konstruktivní komunikaci. Má jasná, všem srozumitelná pravidla a mechanismy organizace své činnosti a řešení problémů, aktivně uplatňuje prevenci všech forem rizikového chování.

Kritéria v této oblasti kladou důraz na aktivitu vedení školy. Právě přístup vedení školy v oblasti řízení pedagogických procesů je klíčový pro kvalitu vzdělání, které škola poskytuje. Důraz je na všech třech základních činnostech: realizaci opatření a jejich řízení, monitorování a vyhodnocování i následném přijímání opatření. Nezbytnou součástí pedagogického vedení je také vytváření zdravého školního klimatu, zajištění a rozvoj kvalitního pedagogického sboru, ale i zajištění materiálních podmínek pro vzdělávání. Nutným předpokladem kvalitního pedagogického vedení školy je vlastní profesní rozvoj členů vedení školy.

Kvalitní vzdělávání se odehrává především v kontaktu žáků s pedagogy. Jádrem kvalitní školy jsou kvalitní pedagogové - kvalifikovaní, profesně zdatní, přistupující k žákům s respektem, vstřícní, profesionálně vystupující, podporující rozvoj odpovědnosti u žáků, uvědomující si vlastní odpovědnost, otevření výměně zkušeností, konstruktivně spolupracující s kolegy a soustavně rozvíjející vlastní vzdělání, rozhled a schopnosti.

Smyslem naplňování kritérií v oblasti „výuka" je implementace principů výuky, které v maximální možné míře přizpůsobují volbu výukových cílů, prostředků a metod individuálním schopnostem žáků a vedou k harmonickému rozvoji vědomostí, dovedností i postojů žáků na bázi kritického sebehodnocení přiměřeného jejich věku. Zásadním předpokladem pro realizaci takové výuky je přesvědčení pedagogů o možnosti osobnostního a vědomostního rozvoje každého žáka bez ohledu na jeho aktuální pozici na cestě ke vzdělávacím cílům. Klíčovým prostředkem k vytváření vztahu žáků k učení je vysvětlování souvislostí vyučovaného s reálnými situacemi každodenního života a v maximální možné a vhodné míře i zahrnování takových výukových situací a úkolů, v nichž žáci úměrně svému rozvoji takové situace sami rozpoznávají a využívají.

Cílem pro naplňování kritérií v oblasti „vzdělávací výsledky" je zhodnocení kvality činnosti školy v jedné z nejpodstatnějších funkcí každé školy - tj. dosáhnout toho, aby její absolventi byli vybaveni takovými znalostmi, vědomostmi a kompetencemi, které zajistí jejich úspěšnost v dalším vzdělávání a přispějí ke zvýšení kvality jejich života. Velmi důležité je, aby škola byla schopna systematicky zjišťovat objektivní informace o kvalitě svého vzdělávání, dokázala přijímat a v praxi realizovat smysluplná opatření ke zvyšování kvality poskytovaného vzdělávání na individuální, skupinové i celoškolní úrovni. Nezbytným předpokladem pro kvalitní vzdělávání školy je schopnost zajistit, aby vzdělávací výsledky žáků odpovídaly požadavkům realizovaných vzdělávacích programů, aby škola svou činností dokázala motivovat k dosahování co nejlepších výsledků podle schopností žáků a také dokázala docílit toho, aby žáci uměli své vědomosti a schopnosti prokázat a uplatnit v průběhu vzdělávání a v praktickém životě. Velmi důležitým aspektem pro naplnění kritérií v této oblasti je rovněž systematické vyhodnocování úspěšnosti absolventů v dalším vzdělávání a schopnost školy na tyto informace adekvátně reagovat.

Smyslem kritérií v této oblasti je zajistit spravedlivost při přijímání žáků ke vzdělávání a v jeho průběhu. S tím souvisí poskytování individuální podpory pro rozvoj kognitivních i sociálních dovedností všem žákům, kteří ji potřebují, a zajištění vstřícného a přátelského prostředí. Pro realizaci spravedlivého vzdělávání je však nezbytné naplnění kritérií i v dalších oblastech: zásadní je průběžné sledování výsledků každého žáka a poskytování pravidelné zpětné vazby a motivující přístup pedagogů demonstrující vysoká očekávání od všech žáků.

# data[].attributes.attachment_link.title
Detail modifikace - Přehled hodnocení kritérií

# data[].attributes.attachment_link.description
Kritéria v této oblasti kladou důraz na jasná pravidla a mechanismy, s jejichž pomocí vedení školu řídí a které umožňují efektivní organizaci školy a její rozvoj a zajišťují, že škola je bezpečné, příjemné a vstřícné místo pro efektivní vzdělávání a osobnostní rozvoj žáků. Základem systematického zvyšování kvality je srozumitelná vize, koncepce a formulace cílů školy.

# data[].attributes.attachment_caption
Zdroj: PPTX Benchlearning ve školách: Úvod k metodě, iKAPII - Inovace ve vzdělávání 

# data[].attributes.attachment_caption
Zdroj: Svobodová, Z. (2021). Řízení pedagogického procesu II. Univerzita Karlova.

# data[].attributes.body
1. rozmrazení stávajícího stavu

2. proces vlastní změny

3. zmrazení

# data[].attributes.body
Model ADKAR se opírá o pět základních fází, které zároveň tvoří jeho zkratku, jedná se o:

1. AWARENESS, tedy uvědomění si potřeby a naléhavosti změny

2. DESIRE, tedy o touhu, vizi a důvěru, které podpoří  změnu

3. KNOWLEDGE, tedy o znalost, jak změnu provést

4. ABILITY, tedy o schopnost demonstrovat nové dovednosti a chování

5. REINFORCEMENT, tedy o posílení a  přijetí změny a její ukotvení do kultury organizace

Zdroj: Svobodová, Z. (2021). Řízení pedagogického procesu II. Univerzita Karlova

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Mgr. Zuzana Svobodová, Ph.D., DBA PhDr. Michaela Tureckiová, MBA, CSc.

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikace se věnuje především tématu změny při řízení pedagogického procesu. Zasazuje změnu do kontextu současné doby a apeluje na nutnost akceptovat změnu jako přirozenou součást nejen života, ale i školy a vzdělávání. V jednotlivých kapitolách je pozornost zaměřena na fáze změny a modely využitelné pro její řízení.

# data[].attributes.headline
pracovní list - reflexe wellbeingu ve školách

# data[].attributes.subject
pracovní list - reflexe wellbeingu ve školách

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikace věnuje dvě důležitým oblastem v řízení pedagogického procesu - benchlearningu a wellbeingu. V každém modulu publikace se nejprve věnuje vymezení nezbytných pojmů a následně jejich aplikaci do školské praxe. Text je doplněn o video, reflektivní cvičení a navazující odkazy, které dále prohlubují znalosti čtenářů a podporují je v aplikaci znalostí do praxe v řízení škol a školských zařízení.

# data[].attributes.headline
Myšlenková mapa - co víme o vlastním hodnocení školy?

# data[].attributes.subject
Myšlenková mapa - co víme o vlastním hodnocení školy?

# data[].attributes.attachment_link.title
Okamzity snimek skoly modifikace ZV v220303.xlsx

# data[].attributes.headline
struktura motivačního rozhovoru zaměřeného na wellbeing

# data[].attributes.subject
struktura motivačního rozhovoru zaměřeného na wellbeing

# data[].attributes.attachment_link.title
Struktura motivačního rozhovoru - úkol

# data[].attributes.headline
myšlenková mapa - Co už víme o strategickém řízení?

# data[].attributes.subject
myšlenková mapa - Co už víme o strategickém řízení?

# data[].attributes.attachment_link.title
Co revize znamená pro naši školu a ŠVP

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Učitelé a ředitelé jsou
zavaleni byrokracií.

70 % času tráví ředitelé administrativou.

Systém je roztříštěný,
odnáší to děti.

Dobrou praxi se nedaří šířit, spolupráce vázne na všech úrovních.

Jak se mohu zapojit?

Chci podpořit tuto iniciativu

Jsme si vědomi, že dnešní škola nepřipravuje děti na budoucnost. Většina jen pasivně přijímá informace a nerozvíjí svůj potenciál. A to má dopad nejen na ně, ale i na ekonomiku a budoucnost celé naší společnosti. Znát kvanta informací nestačí, musíme je umět použít. Rozvíjet kritické myšlení a umět spolupracovat. Mít dobré vztahy a zažívat úspěch. Zářit.

To chceme pro děti my. A vy?

Na Kutnohorsku jsme spustili pilotní projekt. Pomocí důkladného mapování zjišťujeme, co školy v regionu potřebují: ptali jsme se ředitelů, učitelů, rodičů i dětí. Společně pak plánujeme kroky, které změní celkové klima ve škole. Během pěti let si ověříme, co funguje a co ne, a to nejlepší pak rozšíříme do dalších regionů.

Tyto webové stránky ukládají v souladu se zákony na vaše zařízení soubory, obecně nazývané cookies. Odsouhlaste prosím nastavení cookies souborů pro použití webu. Více informací zde.

Nastavení cookies

Používáme cookies, abychom vám umožnili pohodlné prohlížení webu a díky analýze provozu webu neustále zlepšovali jeho funkce, výkon a použitelnost.

Technické cookies

Tyto soubory cookies jsou nezbytné pro správné fungování webových stránek.
Tyto cookies nelze zakázat.

Analytické cookies

Tyto soubory cookies nám umožňují analyzovat to, jak jsou naše stránky využívány. Získaná data pak využíváme k analýze a zlepšování výkonu našich webových stránek.

Reklamní cookies

Tyto soubory cookies se používají k získávání informací o preferencích uživatelů napříč různými webovými stránkami. Získaná data jsou využívána k zobrazování reklam, které jsou pro uživatele zajímavé a relevantní.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pro naši iniciativu jsme založili Nadační fond Eduzměna. Jsme zástupci soukromého, neziskového a veřejného sektoru. Chceme společnými silami, svým jménem, know-how a financemi podpořit systémové změny ve vzdělávání dětí v České republice.

# data[].attributes.body
Wellbeing:

Psychická (duchovní, sociální, kognitivní, emocionální) a fyzická pohoda dětí i učitelů je předpokladem efektivního učení.

Škola má vytvářet bezpečné, podnětné a vstřícné prostředí.

Nástroje: relaxační koutky, emoční deníčky, práce s emocemi, supervize.

Inkluze a diverzita:

Rostoucí počet dětí s OMJ, neurodiverzitou, z kulturně odlišného prostředí.

Ředitel školy musí zajistit podmínky, metodickou podporu, spolupráci s asistenty, SPC, NPI apod.

Udržitelnost:

Vzdělávání má směřovat k ekologickému, kulturnímu a společenskému uvědomění.

Udržitelnost = nejen environmentální výchova, ale i dlouhodobé plánování a vztahová kultura ve škole.

# data[].attributes.body
Aktuální změny ve školství:

Revize RVP, důraz na digitální kompetence, změna klimatu výuky, zapojení wellbeingu, posílení podpory pro žáky s potřebami (např. OMJ).

Implementace změn:

Probíhá skrze komunikaci, plánování, zapojení týmu a reflexi dopadů.

Úspěšná změna vyžaduje čas, důvěru a podporu pedagogického vedení.

Modely řízení změny:

Kotterův 8krokový model: např. vytvoření naléhavosti, utváření koalice, formulace vize, překonávání odporu, zajištění krátkodobých vítězství, zakotvení změny do kultury školy.

Lewinův model: Rozmrazení – Změna – Zakotvení (odbourání starých návyků, zavedení nových, upevnění).

Praktický příklad:
Úkol z ŘPP ll - Scénář změny

# data[].attributes.body
Benchlearning – proces učení se, jak zlepšovat činnost sdílením poznatků, informací a někdy i zdrojů.

Benchmarking = proces identifikace, poznání a adaptace vynikající praxe a procesů z jakékoliv organizace na světě, jenž pomáhá zlepšovat vlastní výkonnost.

Benchmark = měřítko, ukazatel výkonnosti, jehož úrovní se hodláme inspirovat.

aplikace na ČŠI kritéria - benchmark = kritérium hodnocení

Sdílení jako nástroj řízení:

Vedení školy podporuje společné plánování, metodické dny, mentoring, komunitu učitelů.

Sdílení podporuje kulturu učení, důvěru a profesní růst.

Hospitační činnost:

Může být formativní – vedená koučovacím rozhovorem, zaměřená na reflexi a rozvoj.

Nejde o kontrolu, ale o rozvojovou zpětnou vazbu. Důležitý je respekt a bezpečné prostředí.

# data[].attributes.body
Evaluační kritéria ČŠI:

1. ČŠI hodnotí školy v těchto 5 oblastech:

1. Předpoklady pro řádnou činnost školy

Materiální a technické podmínky

Bezpečnost

Finanční a personální zajištění

Podmínky pro rovný přístup

2. Průběh vzdělávání

Organizace výuky

Využívání metod a forem

Podpora individualizace

Aktivizace žáků

3. Podpora školy žákům, spolupráce s rodiči a prevence rizik

Systém podpůrných opatření

Zapojení rodičů

Prevence školního neúspěchu a rizikového chování

4. Výsledky vzdělávání

Vzdělávací pokrok

Naplňování výstupů RVP/ŠVP

Výsledky v testování a soutěžích

Sociální a občanské kompetence

5. Řízení školy, kvalita personální práce, vedení pedagogického procesu

Strategické řízení

Evaluace a plánování

Rozvoj profesního učení

Kultura školy

Oblasti kritérií a konkretizace - Kvalitní škola:

1. Koncepce a rámec školy

Strategie a vize – jasně definované cíle školy s dlouhodobým záměrem.

Princip rovného přístupu – bezpečný a inkluzivní přístup pro všechny žáky.

Dokumentace a plánování – existence školního vzdělávacího programu, dlouhodobého i krátkodobého plánu, pravidel aktualizace.

Provázání teorie a praxe – naplnění koncepčních dokumentů v každodenním životě školy.

2. Pedagogické vedení školy

Role vedení – aktivní řízení pedagogického procesu, podpora týmové spolupráce (např. předmětové komise).

Koordinace rozvoje učitelů – plánování a koučink, nastavování cílů pro sbor.

Kontrola a reflexe výuky – pravidelné hospitace, efektivní zpětná vazba.

Podpora inovace – koučování, sdílení dobré praxe, motivace k novým přístupům.

3. Kvalita pedagogického sboru

Profesionalita učitelů – schopnost plánovat, reflektovat a vzdělávat se v kompetenčním rámci.

Sebereflexe a kolegiální učení – vzájemná podpora, sdílení inovací, 360° hodnocení.

Rovný přístup a inkluze – učitelé přizpůsobují metody různým potřebám žáků.

Odpovědnost učitelů – převzetí odpovědnosti za výsledky své práce a rozvoje žáků.

4. Výuka

Pedagogické metody – podporující konstruktivistický přístup (projektové vyučování, badatelství).

Individualizace výuky – přizpůsobení obsahu, tempa a forem výuky podle úrovně žáků.

Aktivizace žáků – jejich angažování, podpora samostatného myšlení a spolupráce.

Princip rovnosti – přístup ke vzdělávacím zdrojům a výuce bez znevýhodnění.

5. Vzdělávací výsledky

Měření a evaluace – sběr dat z testů, interních i externích srovnání.

Analýza dat – vyhodnocení trendů, identifikace silných/slabých oblastí.

Zpětná vazba do praxe – využití výsledků pro zlepšení výuky, podpory žáků.

Cílené intervence – úpravy vzdělávacích strategií a podpůrných opatření.

6. Podpora žáků při vzdělávání

Individuální podpora – doučování, logopedie, psychologická pomoc.

Sociální a emocionální péče – inkluze, rovný přístup, prevence rizik.

Spolupráce s rodinou a specialisty – otevřená komunikace, společné plánování podpory.

Monitoring a hodnocení podpory – efektivita těchto opatření, úprava podle potřeb.

Metodický portál:

Např. https://www.kvalitniskola.cz, www.csicr.cz, rvp.cz – slouží k podpoře škol, obsahují příklady dobré praxe, hodnoticí nástroje, výzkumy a inspirace.

# data[].attributes.body
Vymezení pojmů:

Evaluace = soubor činností, které zjišťují kvalitu a efektivitu vzdělávání.

Provádí ho Česká školní inspekce (ČŠI).

Zaměřuje se na:

soulad s legislativou a RVP/ŠVP,

kvalitu vzdělávacího procesu,

výsledky vzdělávání,

rovné podmínky pro vzdělávání.

Výstupem je:

inspekční zpráva, která je veřejně dostupná.

Obsahuje doporučení ke zlepšení a hodnocení silných/slabých stránek.

Autoevaluace = vnitřní hodnocení školy, provádí ji samotná škola (nejčastěji tým vedený ředitelem).

Je zaměřeno na:

kvalitu výuky a pedagogického procesu,

výsledky vzdělávání,

klima školy,

spolupráci s rodiči,

podmínky vzdělávání (materiální, personální).

Nástroje autoevaluace:

dotazníky pro žáky, rodiče, učitele,

hospitace, rozhovory,

SWOT analýza,

analýza výsledků žáků (testy, portfolia, soutěže),

srovnávací testy (např. SCIO, Kalibro),

sebehodnocení učitelů a žáků.

Cíle evaluace:

Zlepšení kvality, plánování rozvoje, identifikace silných a slabých stránek.

Informace pro vedení, zřizovatele, inspekci i veřejnost.

Oblasti autoevaluace:

Výsledky vzdělávání, klima, styl řízení, profesní rozvoj, spolupráce s rodiči.

Škola si stanoví vlastní indikátory a pravidelně vyhodnocuje.

Nástroje:

Dotazníky, rozhovory, analýza dokumentů, pozorování, sebehodnocení učitelů a žáků.

Kvalita školy:
Nejde jen o výsledky žáků, ale i o prostředí, vztahy, inovace, vedení a profesní kulturu.

# data[].attributes.body
Formativní hodnocení:

Průběžné, slouží ke zlepšení učení.

Obsahuje zpětnou vazbu, sebehodnocení, vrstevnickou zpětnou vazbu.

Podporuje růstové myšlení a autonomii žáka.

Sumativní hodnocení:

Shrnuje dosaženou úroveň na konci určitého období.

Umožňuje komunikaci s rodiči, ale méně podporuje rozvoj.

Inkluzivní přístup k hodnocení:

Hodnotí se individuální pokrok, nikoli srovnání s ostatními.

Zohledňují se specifické potřeby žáků (např. IVP).

Důležité je poskytnout žákovi možnost zažít úspěch.

Aktuální trendy:

Portfolia, slovní hodnocení, AHA záznamníky, reflexe, růstové komentáře.

Hodnocení jako nástroj učení, nikoli nástroj moci.

# data[].attributes.body
Úrovně měření:

Individuální úroveň (žák) – sleduje se pokrok dítěte (např. portfolia, pozorování, diagnostické nástroje).

Třídní úroveň – hodnotí se výsledky práce učitele, klima třídy, úspěšnost pedagogických metod.

Školní úroveň – zjišťuje se efektivita vzdělávacího programu a řízení školy jako celku (např. evaluace, dotazníky, výsledky žáků).

Nástroje měření:

Standardizované testy (SCIO, Kalibro), školní testování, rozhovory, dotazníky, pozorování, sebehodnocení žáků.

Kvalitativní i kvantitativní přístupy – kombinace dat a reflexe.

Mezinárodní a národní testování:

PISA, TIMSS, PIRLS – srovnávají výsledky žáků různých zemí v oblastech čtenářství, matematiky a přírodních věd.

Národní testování ČŠI – mapování výsledků v 5. a 9. ročníku ZŠ.

Jednotné přijímací zkoušky a maturita – klíčové národní zkoušky, ale mohou vytvářet tlak na výkon.

Dopad na pedagogický proces:

Pozitivní: zpětná vazba, porovnání, cílená intervence.

Negativní: učitelé se mohou zaměřit jen na to, co je měřeno („teaching to the test“), riziko snižování autonomie výuky.

# data[].attributes.body
Strategie digitálního vzdělávání:

Cíl: efektivní a smysluplné zapojení digitálních technologií do výuky.

Důraz na bezpečnost, etiku a kritické myšlení.

Umělá inteligence ve školách:

AI jako nástroj pro individualizaci výuky, diagnostiku, generování zpětné vazby.

Využití např. v adaptivních platformách, při jazykovém vzdělávání, rozpoznávání potřeb žáků.

Informatika a digitální gramotnost v RVP:

Nově posílené kurikulum: práce s informacemi, algoritmizace, tvorba digitálního obsahu.

Digitalizace není jen o technologiích, ale o změně kultury učení.

# data[].attributes.body
Funkce školy:

Vzdělávací – předávání znalostí, rozvoj dovedností.

Socializační – osvojení pravidel společnosti, hodnot.

Selekční – třídění žáků podle výkonu (problém českého školství).

Dílčí – kulturní, komunikační, inovativní, integrační, ekonomická.

Strategické cíle (např. Strategie 2030+):

Rovný přístup ke vzdělávání.

Podpora každého žáka v jeho rozvoji.

Posun ke kompetenčně orientované výuce.

Selektivnost českého školství:

Předčasné rozdělování žáků do výběrových škol (např. víceletá gymnázia).

Nerovné podmínky podle sociálního zázemí.

Vysoká míra závislosti na domácí podpoře a soukromém doučování.

# data[].attributes.body
RVP (rámcové vzdělávací programy):

Tvoří státem předepsaný rámec vzdělávání.

Stanovují cíle, klíčové kompetence a očekávané výstupy.

Aktuální změny: větší důraz na informatiku, digitální gramotnost, wellbeing, snížení rozsahu učiva (revize RVP od roku 2021/2023 a připravovaná velká revize 2025–29).

ŠVP (školní vzdělávací programy):

Konkrétní podobu výuky vytváří každá škola podle RVP a svých podmínek.

Vyjadřují pedagogickou filozofii školy a umožňují autonomii a inovaci.

Skryté kurikulum:

Týká se neformálních prvků – např. vztahů mezi učiteli a žáky, pravidel chování, způsobu hodnocení, očekávání...

Má zásadní vliv na to, jaké postoje a hodnoty si děti odnášejí.

# data[].attributes.body
Východiskem pro řízení pedagogického procesu je jasně definovaná strategická triangulace školy.

Mise, vize, hodnoty školy:

Mise vyjadřuje základní poslání školy – proč existuje.

Vize formuluje, kam škola směřuje, jaké žáky chce vychovat.

Hodnoty jsou principy, kterými se škola řídí (respekt, spolupráce, odpovědnost...).

Ředitel jako lídr:

Ovlivňuje celkový směr školy a její atmosféru.

Zajišťuje týmovou spolupráci, motivuje kolegy, podporuje profesní rozvoj.

Vede změny a inovace, komunikuje se zřizovatelem i rodiči.

Měl by být nejen manažerem, ale hlavně pedagogickým lídrem.

Klima školy:

Utvářeno stylem řízení, komunikací, pravidly a vztahy.

Pozitivní klima podporuje bezpečí, spolupráci a lepší učení.

Důležitý je otevřený dialog, podpora a důvěra mezi učiteli i žáky.

# data[].attributes.body
Vymezení pojmu:
Pedagogický proces je záměrná, cílevědomá a systematická činnost směřující k rozvoji žákovy osobnosti, a to po stránce vědomostní, dovednostní, postojové i hodnotové. Je interaktivní – probíhá mezi učitelem a žákem, má sociální charakter a je ovlivněn mnoha vnitřními i vnějšími faktory. Obsahuje výchovu (formování postojů) i vzdělávání (předávání znalostí a rozvoj kompetencí).

Faktory a determinanty ovlivňující PP:

Cíle vzdělávání (co má být dosaženo),

Obsah učiva (co se vyučuje),

Metody a formy práce (jak se učí),

Organizace výuky (kdy, kde, v jakém uspořádání),

Subjekty procesu (učitel, žák, třída, rodiče),

Materiální podmínky (učebny, pomůcky, technologie),

Školní klima a kultura,

Kurikulární rámce a vzdělávací politika.

Vliv Strategie 2030+:

Důraz na individualizaci a podporu potenciálu každého žáka.

Posun od memorování k rozvoji kompetencí (např. digitálních, sociálních, občanských).

Podpora rovnosti ve vzdělávání (vč. inkluze).

Redukce učiva, větší prostor pro hlubší porozumění.

Integrace wellbeingu, modernizace výuky a propojení se světem práce