# data[].attributes.body
Segle XI els reis francs ajuden a expulsar als àrabs.

Els musulmans no van durar tan regnant, per això aquesta etapa es diu Catalunya Vella

# data[].attributes.body
El sud i oest de Catalunya va dura sota el control musulmà durant 4 segles. En canvi, aquesta etapa es coneix com a Catalunya Nova

# data[].attributes.body
Els reis francs per a protegir-se dels musulmans van crear la marca hispànica, que començava  des de Pamplona fins a Barcelona. I la van dividir en comtats amb comtes per governar-los.

# data[].attributes.body
Els comtes es van desvincular dels reis francs, aquest procés es va fer en dues etapes:

# data[].attributes.body
El comte Guifre el Pelós que governava Barcelona, Girona, Urgell i Cerdanya, va deixar en herència els seus territoris als seus descendents, sense que aquests fossin nomenats pels reis francs.

# data[].attributes.body
El 988, Borrell II va decidir no renovar el jurament de fidelitat al rei franc perquè li havia denegat l’ajuda per a defensar Barcelona dels sarraïns. Els comtats catalans s'independitzen del rei

# data[].attributes.body
Al segle X els comtes catalans van repoblar els seus territoris, que havien quedat gairebé deshabitats a conseqüència de les guerres. Van concedir petites parcel·les de terra (alous) als pagesos, que van esdevenir propietaris lliures.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mallorca  Sóller  Camí dels Alous y Camí de Son Barranco

# data[].attributes.body
La societat catalana va iniciar la feudalització a l’inici del segle XI:

Els nobles van obligar els pagesos a alliberar-se dels alous per a protegir els territoris dels sarraïns i obtenir rendes agràries.

Els nobles van autonomenar-se barons i van fer aquest càrrec hereditari.

# data[].attributes.body
-Ramon Berenguer I, comte de Barcelona, va pactar amb aquests barons per restablir l’autoritat comtal:

Els va fer vassalls seus i va acceptar el sotmetiment de la pagesia. Les normes d’aquesta societat feudal es van regular en el codi dels Usatges de Barcelona.

# data[].attributes.body
Amb la caiguda del califat de Còrdova el 1035, els comtes catalans van exigir als musulmans el pagament de tributs (paries) a canvi de mantenir la pau. Però els van anar conquerint territoris: Tàrrega (1056), Agramunt (1078), Balaguer (1105) i Tarragona (1117).

# data[].attributes.body
Peronella, filla del re D’Aragó Ramir II i Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona es van casar. El matrimoni no és produir fins a l’any 1150, quan Peronella tenia catorze anys i, va ser aleshores quan es va crear la corona d’Aragó.

# data[].attributes.body
El seu fill (Alfons I el cast)  fou el primer a ser comte de Barcelona i rei D’arago. Va iniciar la dinastia catalanoaragonesa

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer IV va conquerir les ciutats de Tortosa i Lleida. Va continuar l’avanç cap al sud i, el 1153, va capitular Siurana, la darrera ciutat important sota control islàmic al territori català, de manera que va avançar la frontera fins als ports de Beseit i el riu la Sénia.

Alfons I també va reconquerir territoris als musulmans, en aquest cas a l’Aragó. Va signar amb la Corona de Castella el tractat de Cazorla pel qual renunciava a conquerir la taifa de Múrcia a canvi de conquerir les de València, Xàtiva i Dénia.

# data[].attributes.body
Al segle XIII es va dur a terme  el repoblament de la Catalunya Nova:

Les terres van ser donades als ordes militars i religiosos i als nobles.

Els pagesos que van repoblar les terres ho van fer en condicions de servitud a un senyor.

Eren els remences (la remença era el rescat que havien de pagar si volien abandonar la terra) i van estar sotmesos a drets senyorials abusius (mals usos).

# data[].attributes.body
Els comtes van atorgar a les ciutats cartes de poblament, que alliberaven els seus habitants de certes servituds. També es van crear ciutats noves.

Es va permetre als sarraïns que ja hi vivien de quedar-s’hi i parlar la seva llengua i continuar amb els seus costums. Se’ls anomenà mudèjars o moriscs.

# data[].attributes.body
A parir del segle XI hi va haver un augment de la producció agrícola:

# data[].attributes.body
hi van haver expansions de conreus i millores tècniques

el comerç interior es va recuperar i comencen les creacions de fires i mercats rurals

# data[].attributes.body
La vida urbana va renéixer

com a activitat econòmica va destacar la fabricació d’eines i armes  de ferro, es treballava el mètode de forja anomenat farga catalana

# data[].attributes.body
L’art romànic es va introduir al territori català durant els segles XI i XII i va tenir un gran desenvolupament.

Els nobles i els clergues van fer construir castells, esglésies i monestirs, com els de Sant Pere de Rodes, Ripoll, Sant Joan de les Abadesses… També es van construir petites esglésies rurals, entre les quals destaquen Sant Climent i Santa Maria de Taüll.

# data[].attributes.body
L’escultura romànica estava supeditada a l’arquitectura. Destaca l’escultura exempta (portalades com la del monestir de Ripoll i capitells dels claustres, com els de Sant Cugat del Vallès) i l’escultura en fusta (majestats, marededeus amb l’infant i davallaments de la creu).

-La pintura romànica fou molt important:

– Les pintures murals se situaven sobretot als absis i als murs. S’hi representaven el Pantocràtor i escenes de les vides de Jesús i de la Mare de Déu. Excel·leixen les de Taüll i les del Mestre de Pedret.

– També es feien pintures sobre taula com les que col·locaven als frontals d’altar.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Humanitats digitals. Joan Campàs Montaner

# data[].attributes.attachment_link.title
Resum d'Història de l'Art. 14. Romànic: pòrtic de santa Maria de Ripoll