# data[].attributes.attachment_link.title
OK Go - This Too Shall Pass - Rube Goldberg Machine - Official Video

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יצירת פרויקטים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מימון פרויקט

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יזמות חברתית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יזמות עיסקית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מימון המונים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
לעשות הדסטארט

# data[].attributes.attachment_link.title
headstart משקיעים ביצירתיות - גיוס חברתי - מימון המונים

# data[].attributes.attachment_link.description
headstart היא פלטפורמת מימון ההמונים הראשונה והגדולה בישראל! גיוס חברתי - מימון המונים עבור פרויקטים ויזמים יצירתיים. ב headstart מומנו בהצלחה מעל ל-2200 פרויקטים בסכום העולה על 100 מליון שקלים! בואו גם אתם להגשים את החלום! לחלום זה בחינם, להפוך פנטזיות למציאות יכול לעלות ביוקר. יש לך רעיון שמעורר בך התלהבות?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רובין הוד היה גונב את כספם של העשירים ומחלק אותו לעניים אבל עומר אדן יודלה, פעיל חברתי בן 24 וממייסדי "רובין פוד" פתח-תקווה, החליט לקחת את הבעיה החברתית צעד קדימה ולהפוך אותה למסיבה - "כמו שרובין הוד היה לוקח ומחלק לעם כסף, אנחנו הולכים ומחלקים מזון", הוא מסביר

# data[].attributes.attachment_link.title
"רובין פוד" - מחלקים מזון למי שצריך

# data[].attributes.attachment_link.description
רובין הוד היה גונב את כספם של העשירים ומחלק אותו לעניים אבל עומר אדן יודלה, פעיל חברתי בן 24 וממייסדי "רובין פוד" פתח-תקווה, החליט לקחת את הבעיה החברתית צעד קדימה ולהפוך אותה למסיבה - "כמו שרובין הוד היה לוקח ומחלק לעם כסף, אנחנו הולכים ומחלקים מזון", הוא מסביר

# data[].attributes.attachment_link.description
Thru You Too http://thru-you-too.com/ I would like to thank all the musicians that are in this project and to all of you out there for sharing your knowledge and talent on the internet. See the original videos that make this video In the list below..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

תוכנית COST (ראשי תיבות: Cooperation in Science and Technology) היא תוכנית לעידוד שיתופי פעולה במחקר ופיתוח במרחב המחקר האירופי. התוכנית נוסדה בשנת 1971 וכיום פועלת במקביל לתוכנית המסגרת האירופאית (European Framework Programme), התוכנית הגדולה ביותר בעולם עבור תמיכה בפעילות מחקר ופיתוח. תוכנית COST נועדה לאפשר התפתחויות מדעיות פורצות דרך אשר יובילו לרעיונות חדשים וליצור מוצרים חדשים ובכך לתרום לחיזוק המחקר באירופה ובהגדלת יכולות החדשנות.

מאפייני התוכנית[עריכת קוד מקור | עריכה]

מטרת התוכנית היא להקים ולבסס רשתות בין חוקרים בכל תחומי המדע[1], ולסייע במימון קיומם של מפגשים, סדנאות וקבוצות עבודה בין החוקרים ואף עם חברות תעשייתיות בעלות עניין באותו תחום מדעי[2].

מאפייני פעילות התוכנית:

בניית יכולת מחקר על ידי חיבור קהילות מדעיות באיכות גבוהה בכל רחבי אירופה ובעולם.

מתן הזדמנויות לרשתות חוקרי קריירה מוקדמת.

תמיכה בהגדלת ההשפעה של מחקרים מדעיים על קובעי מדיניות, גופי רגולטורים ומקבלי החלטות לאומיים, כמו גם במגזר הפרטי.

מדינות משתתפות בתוכנית[עריכת קוד מקור | עריכה]

בתוכנית COST משתתפות 36 מדינות, מתוכן 35 הן מדינות חברות[3]: אוסטריה, בלגיה, בוסניה והרצגובינה, בולגריה, קרואטיה, קפריסין, צ'כיה, דנמרק, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גרמניה, יוון, הונגריה, איסלנד, אירלנד, איטליה, לטביה, ליטא, לוקסמבורג, מלטה, הולנד, נורווגיה, פולין, פורטוגל, רומניה, סרביה, סלובקיה, סלובניה, ספרד, שוודיה, שווייץ, טורקיה, בריטניה ומקדוניה.

בנוסף למדינות אלו, מדינת ישראל משתתפת בתוכנית "כמדינה משתפת פעולה" (Cooperating State), שהיא בעלת זכויות מלאות כמדינות החברות אולם אינה יכולה להצביע בנושאי הניהול של התוכנית.

תמיכת התוכנית[עריכת קוד מקור | עריכה]

פרויקטים במסגרת COST מתמקדים בתמיכה בפעילויות מחקר בסיסי וטרום תחרותי, כמו גם בפעילויות קביעת מדיניות ציבורית. מטרת התוכנית אינה לממן את פעילויות המחקר עצמן אלא ליצור מסגרת אשר תאפשר יזימת מחקרים חדשים. בהתאם לכך, תמיכת התוכנית ניתנת עבור כיסוי עלויות הקשורות בפעילויות שמטרתן יצירת רשת מחקרית. פעילויות אלו כוללות: הוצאות לצורך פגישות (נסיעות, ארוחות, וכו'), כנסים, סדנאות, חילופים מדעיים לטווח קצר, בתי ספר להכשרה, פרסומים ופעילויות הפצה.

תחומי התוכנית[עריכת קוד מקור | עריכה]

התוכנית תומכת בתשעה תחומים (domains) מדעיים עיקריים:

ביו-רפואה וביוטכנולוגיה מולקולרית.

מזון וחקלאות

יערות, מוצריהם ושירותים

חומרים, פיזיקה וננו-טכנולוגיה

כימיה, מדעים וטכנולוגיות מולקולריות

מדעי כדור הארץ והסביבה

תחום התקשוב

תחבורה ופיתוח עירוני

יחידים, חברות, תרבויות ובריאות

בנוסף לתחומים אלו קיים התחום המולטידיספלינרי, אשר תומך בתוכניות הפועלות במספר תחומים שונים.

ישראל ותוכנית COST[עריכת קוד מקור | עריכה]

בישראל, תוכנית COST מופעלת על ידי משרד המדע והטכנולוגיה. בשנת 2012 השתתפו חוקרים ישראליים ב-337 פעילויות שונות במסגרת התוכנית[4]ונכון לאוקטובר 2013 משתתפים חוקרים ישראליים בקרוב ל-400 פעילויות שונות[5]. בנוסף, חוקרים ישראליים מנהלים שלוש פעילויות:

Critical success factors for fish larval production in European Aquaculture: a multidisciplinary network - LARVANET

Language Impairment in a Multilingual Society: Linguistic Patterns and the Road to Assessment

Femicide across Europe

ראו גם[עריכת קוד מקור | עריכה]

למידה שיתופית

קישורים חיצוניים[עריכת קוד מקור | עריכה]

אתר האינטרנט הרשמי של התוכנית לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי באירופה

התוכנית לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי באירופה, ברשת החברתית טוויטר

תוכנית COST, באתר משרד המדע והטכנולוגיה.

תוכנית COST לתמיכה בביסוס שיתוף פעולה מחקרי בין חוקרים במרחב האיחוד האירופי, אתר Grantinfo.org.

הערות שוליים[עריכת קוד מקור | עריכה]

1. ^ בניית רשת מחקרית וחשיבותה למענקי מחקר, באתר Grantinfo.org

2. ^ הגדרת משימות התוכנית, באתר COST

3. ^ המדינות המשתתפות בתוכנית, באתר COST

4. ^ דו"ח פעילות COST בישראל לשנת 2012, באתר משרד המדע

5. ^ פעילות חוקרים מישראל, באתר COST

בקרת זהויות

NLI: 987007260958305171

ISNI: 0000 0000 9587 5846

LCCN: n81042960

NKC: kn20040206006

VIAF: 141453096

WorldCat: lccn-n81042960

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תורמים למיזמי ויקימדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
התוכנית לשיתוף פעולה מדעי וטכנולוגי באירופה (COST) – ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צמחים יוצרים קשרים עם פטריות וחיידקים החיים בקרקע, קשרים ששני הצדדים מרוויחים מהם. סקר כולל של אותם פטריות וחיידקים עשוי לשפר את יכולתנו לחזות שינויי אקלים

מחקר חדש ופורץ דרך מיפה את יחסי הגומלין בין צמחים לבין פטריות וחיידקים באדמה, ואת הגורמים הסביבתיים המשפיעים עליהם. מידע מסוג זה משפר את הבנתנו את המערכת האקולוגית העולמית ועשוי לסייע לנו לחזות את עתיד שינויי האקלים בכדור הארץ.

צמחים סובבים אותנו בכל מקום, והם אחד המרכיבים החשובים ביותר של החיים בכדור הארץ. בתהליך הפוטוסינתזה הם מנצלים את אנרגיית אור השמש כדי להפוך פחמן דו-חמצני מהאטמוספירה לחומר אורגני, וכך מייצרים את המזון שאנו, וכל שאר היצורים על פני כדור הארץ, ניזונים ממנו. במערכות אקולוגיות רבות, אחד הגורמים המרכזיים המגבילים את גידולם של צמחים הוא חומרי המזון שבקרקע, כגון זרחן, חנקן ועוד, שהכרחיים לבניית חלבונים, חומצות גרעין, ומרכיבים חשובים אחרים בצמח.זו הסיבה לכך שחקלאים מוסיפים דשנים לקרקע בשדות ובמטעים.

מחסור בחומרי מזון הוביל מיני צמחים רבים לפתח קשרים מיוחדים עם מיקרואורגניזמים השוכנים באדמה, בעיקר פטריות וחיידקים, קשרים שהתפתחו לכדי תלות הדדית המועילה לשני הצדדים, או סימביוזה הדדית. מצד אחד, הצמחים תלויים בפטריות או בחיידקים שיספקו להם חומרי מזון מהאדמה, ומהצד השני, הפטריות או החיידקים מקבלים מזון - חומרים אורגניים כמו סוכר - המופרש משורשי הצמחים. יחסי גומלין סימביוטיים אלו נפוצים מאוד: יותר מ-90 אחוזים מכל מיני הצמחים מקיימים סימביוזה עם פטריות או חיידקים.

עבודת שורשים

בקרב המיקרואורגניזמים שמקיימים סימביוזה עם צמחים ניתן לזהות שלוש קבוצות מרכזיות. הקבוצה הראשונה כוללת חיידקים שמסוגלים להפוך חנקן אטמוספרי (N2), שצמחים אינם מסוגלים לקלוט ולנצל בכוחות עצמם, לחומרים כמו אמוניה (NH3), שהצמחים מסוגלים להשתמש בהם. סוג זה של סימביוזה נפוץ מאוד בקרב צמחים ממשפחת הקטניות. סוגים שונים של פטריות מרכיבים את שתי הקבוצות האחרות. הסוג הראשון הוא פטריות שעוטפות את שורשי הצמחים ויוצרות רשת ענפה המחברת בין שורשי העצים לאדמה, ואף לעצים אחרים. סוג זה של סימביוזה נקרא "אקטומיקוריזה" (ectomycorrhiza), מן המילים היווניות ל"בחוץ", "פטרייה" ו"שורש", ובקיצור, EcM. הסוג השני של פטריות מקיים אינטראקציה עמוקה עוד יותר עם שורשי הצמחים, כאשר הפטרייה חודרת אל תוך השורש ממש, ומתמקמת בין תאיו. סוג זה של סימביוזה נקרא arbuscular mycorrhiza, או בקיצור AM.

לכל אחד מסוגי הסימביונטים, כלומר היצורים החיים בסימביוזה, יש מאפיינים ייחודיים משלו. החיידקים מקבעי החנקן והפטריות היוצרות אקטומיקוריזה יעילים יותר בהשגת חנקן לצמח, אך גם דורשים ממנו אספקת מזון גדולה יחסית. מינים היוצרים AM טובים יותר בהשגת זרחן מהאדמה, ודורשים מהצמח פחות מזון. מכיוון שלכל יצור יתרונות וחסרונות משלו, נשאלת השאלה מהם הגורמים הקובעים את תפוצתם של הסימביונטים השונים ברחבי העולם.

לכל סימביונט יתרונות וחסרונות משלו. סיבי אקטומיקוריזה עוטפים שורשים של עץ אורן | Science Photo Library

מיפוי גלובלי

במחקר חדש שפורסם בכתב העת המדעי Nature, צוות חוקרים מאוניברסיטת סטנפורד ומהמכון הטכנולוגי של ציריך ניסו למפות את סוגי הסימביוזה השונים ברחבי העולם, וכך לקבוע מהם המשתנים הסביבתיים העיקריים הקובעים איזה סוג של סימביונט יהיה נפוץ בסביבה מסוימת. החוקרים השתמשו בבסיס נתונים רחב היקף אשר ממפה את תפוצתם של מיני צמחים שונים ברזולוציה גבוהה מאוד: הוא מכיל מידע על יותר ממיליון חלקות אדמה קטנות, שבכל אחת מהן מופו כל מיני הצמחים הגדלים בה. מכיוון שצמחים מאותו המין או מאותה המשפחה מקיימים בדרך כלל סימביוזה עם אותו סוג של מיקרואורגניזם, החוקרים השתמשו במידע על מיני הצמחים כדי לייצר בסיס נתונים על השכיחות היחסית של כל סוג סימביונט (מקבעי חנקן, יוצרי EcM ויוצרי AM) בכל חלקת אדמה. בעזרת בסיס נתונים זה היה אפשר להבחין בדפוסים גלובליים בתפוצתם של סוגי סימביונטים שונים. החוקרים הראו שמינים יוצרי EcM נפוצים מאוד בקרב עצים מחטניים ביערות בצפון ארצות הברית ובאירופה, בעוד מינים יוצרי AM נפוצים מאוד באזורים טרופיים.

ריכוז או פירוק

כדי להבין מהם הגורמים הסביבתיים המרכזיים המעצבים את תפוצתם של הסימביונטים השונים, בחנו החוקרים נתונים כגון ריכוזי חנקן וזרחן באדמה, טמפרטורה, לחות, משקעים ועוד. הם השתמשו באלגוריתמים של למידת מכונה כדי לזהות את השפעתם של הגורמים השונים. מכיוון שכל סוג של סימביונט יעיל יותר בהשגת סוג אחר של חומר מזון - מקבעי חנקן ויוצרי EcM מתמחים בהשגת חנקן, בעוד יוצרי AM מתמחים בהשגת זרחן - אפשר היה לצפות כי רמות החנקן והזרחן באדמה יהיו גורם מרכזי המשפיע על סוג הסימביונט. למרבה ההפתעה, משתנים אלו לא הסבירו בצורה טובה את תפוצת הסימביונטים השונים.

אחד הגורמים רבי-ההשפעה ביותר שזיהו החוקרים הוא דווקא קצב פירוק החומר האורגני באדמה. זהו תהליך שבו רקמות של יצורים חיים,בעיקר עלים מתים של צמחים, מפורקות בחזרה לחומרי המזון הבסיסיים שמהם הן מורכבות, וכך עוברות מיחזור. בתהליך זה משתתפים שלל יצורים בקרקע, כמו תולעים, פטריות וחיידקים, והקצב שלו נקבע על ידי שני משתנים מרכזיים: הטמפרטורה והלחות היחסית. ככל שהטמפרטורה גבוהה יותר קצב פירוק החומר האורגני גבוה יותר, ובנוסף דרושה לחות מספיקה באדמה כדי לאפשר את קיומם של היצורים המפרקים. לפיכך, קצב הפירוק הוא הגבוה ביותר במקומות חמים ולחים, כגון יערות טרופיים.

ההסבר העיקרי להשפעת קצב הפירוק של חומר אורגני באדמה על סוג הסימביוזה הוא שיצורים יוצרי EcM מסוגלים להפיק מהאדמה חומרי מזון שלא פורקו עד הסוף, לבצע את שלבי הפירוק הסופיים בעצמם ולספק לצמח את החומרים בצורה שבה הוא יכול להשתמש בהם. במקומות שבהם קצב הפירוק גבוה, רוב חומרי המזון באדמה כבר נמצאים בצורה שהצמחים יכולים להשתמש בה. בסביבות אלו יצורים מקיימי AM, אשר דרישתם למזון מהצמח נמוכה יותר, יהיו סוג הסימביונט העיקרי. בסביבות שבהן קצב הפירוק נמוך, רוב חומרי המזון נמצאים במצב שאינו מפורק לחלוטין, ולכן יצורים המשתתפים ב-EcM, אשר מסוגלים להשלים את תהליך הפירוק בעצמם, יהיו דומיננטיים.

מנגנון זה מסוגל גם להסביר דפוס בולט נוסף שהחוקרים הבחינו בו: בין אזורי התפוצה של פטריות יוצרות AM לאזורי התפוצה של פטריות מקיימות EcM קיים מעבר חד מאוד, ולא שינוי הדרגתי. גבול חד זה יכול להיות מוסבר על ידי תהליך היזון חוזר (feedback) חיובי - מיני הצמחים המקיימים סימביוזה עם פטריות יוצרות EcM מכילים חומר אורגני קשה יותר לפירוק מאשר זה של הצמחים המקיימים סימביוזה עם פטריות יוצרות AM. לכן, במקומות שבהם נפוצים מיני צמחים המקיימים סימביוזה עם פטריות ה-EcM, אשר מסוגלות לנצל חומרי מזון לא מפורקים, עיקר החומר האורגני המגיע אל האדמה יהיה קשה יותר לפירוק. עם הזמן, היתרון היחסי של ה-EcM ילך ויגדל.

תוצאות המחקר חושפות מנגנון בסיסי המסוגל להסביר את התפוצה העולמית של סוגי סימביונטים שונים בקרב צמחים, אך מהי החשיבות של הידע הזה? מחקרים רבים הראו כי לסוג הסימביונט שהצמחים קשורים אליו יש השפעה מכריעה ברמה הגלובלית. לדוגמה, סוג הסימביונט עשוי להשפיע על קצב קיבוע הפחמן על ידי הצמח: כאשר רמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה עולות, צמחים בעלי EcM יהיו מסוגלים לקבע יותר פחמן, בעוד שצמחים בעלי AM יהיו תלויים בכמות החנקן באדמה, ובסביבות בעלות ריכוזי חנקן נמוכים לא יעלו את קצב קיבוע הפחמן שלהם. לכן, לסוג הסימביוזה של הצמחים יש השפעה משמעותית על תגובת הצמחים לעליית ריכוזי הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה וכפועל יוצא, על שינוי האקלים. מחקרים עתידיים יהיו מסוגלים לשלב את המידע על סוג הסימביוזה במודלים המתארים את תגובות המערכת האקולוגית לרמות שונות של פחמן דו-חמצני, וכך לשפר את התחזיות שלהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
מפה עולמית של "הרשת החברתית" של צמחים

# data[].attributes.attachment_link.description
צמחים יוצרים קשרים עם פטריות וחיידקים החיים בקרקע, קשרים ששני הצדדים מרוויחים מהם. סקר כולל של אותם פטריות וחיידקים עשוי לשפר את יכולתנו לחזות שינויי אקלים מחקר חדש ופורץ דרך מיפה את יחסי הגומלין בין צמחים לבין פטריות וחיידקים באדמה, ואת הגורמים הסביבתיים המשפיעים עליהם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מנמירוב נתן (רבי), סיפורי מעשיות

# data[].attributes.attachment_link.title
» מעשה משבעת הקבצנים

# data[].attributes.attachment_link.description
כי פעם אחת הייתה קבוצה של בני אדם, שהיו חוקרים ודורשים – הנה לכל חיה יש לה צל מיוחד, ורק באותו הצל היא רוצה לנוח. וכן יש צל מיוחד לכל חיה וחיה, כי כל חיה בוחרת לה איזה צל, ורק באותו הצל המיוחד לה היא רוצה לשכון. וכן לכל עוף ועוף יש ענף מיוחד, שרק באותו הענף הוא רוצה לשכון. על כן חקרו אם אפשר למצוא א…