# data[].attributes.body
Forskelle mellem Kopart & Smidt og Hedegaard:
Hedegaard metode er relations baseret hvor Kopart & Smidt er konkrete selvoplevede fortællinger.

# data[].attributes.headline
De 3 forskellige niveauer for et praktiksteds samfundsmæssige opgaver:

# data[].attributes.subject
De 3 forskellige niveauer for et praktiksteds samfundsmæssige opgaver:

# data[].attributes.body
Et lovgivningsniveau:
Serviceloven
§ 85 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp, omsorg eller støtte samt genoptræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.

Et kommunalt niveau
Har kommunen nogle særlige indsatsområder og prioriteringer? Er der særlige pædagogiske metoder eller koncepter institutionerne arbejder efter?

Et institutionelt niveau

Hvilke socioøkonomiske forhold er interessante vedrørende jeres praktiksteder

# data[].attributes.body
Jeg skal på Bo-vejle som er et bofællesskab for folk med psykisk og fysisk handicap. (kommunal ejet)

Hvilken opgave løser stedet?
Bo-Vejle støtter borgerne i at leve et liv på egne præmisser. Der er et stort fokus på selvbestemmelse.  De tilbyder boliger og støtte i hverdagen

Hvem er målgruppen?
Voksne fysisk psykisk handicappede/udviklingshæmmede - nogle med psykiatriske tillægsdiagnoser

H vem skal du samarbejde med?
Jeg kommer til at samarbejde med SOSU'er, ergoterapeut,
medhjælpere, fysioterapeut, professionsbachelor i ernæring, HK’er, pedeller.

Hvad hæftede du dig ved på dit forbesøg?
Nogle af borgerne var utrolig imødekommende.
Man er i tæt arbejde med andre professioner.

Metoder
Kerneopgaven anvender vi følgende metoder og redskaber:
KRAP, neuropædagogik, sanseintegration, relationspædagogik, kommunikation (ASK), sundhedsfagligt arbejde, kompenserende støttesystemer, LA2, metodebeskrivelser.

Da dokumentation er en stor del af arbejdet, arbejdes der med indsatsplaner og delmål for den enkelte borger.

Hvad glæder du dig til at lære, opleve, tage fat i, afprøve?
Jeg glæder mig til at lære borgerne at kende, og se hvordan det er at arbejde på sos, da jeg har aldrig har prøvet det før, så det bliver spændende. At komme til at arbejde tværprofessionel

De 3 forskellige niveauer for et praktiksteds samfundsmæssige opgaver:

Et lovgivningsniveau:
Boform efter § 105 i almenboligloven med tilknyttet døgnstøtte primært efter § 85 i serviceloven, midlertidigt botilbud med støtte efter § 107 i serviceloven og længerevarende botilbud med døgnstøtte efter § 108 i serviceloven.

# data[].attributes.body
Er der noget af det, du har lært på uddannelsen, som du særligt håber, at få mulighed for at bringe i spil i praksis?
- Pædagogiske bagdør
- Det fælles tredje, kap.6, punkt 3
- Inklusion
- NUZ
-  Forbyggelse, opsporing & håndtering af overgreb 9/6
-  Seksualitet  på SOS området 10/6
- De 3 p'er - professionel, privat & personlig
- Relationskompentece ( Louise Klinge)

Hvad ved i allerede om målgruppen(tekster, aktiviteter, undervisning)?

# data[].attributes.headline
Center for social rehabilitering, Give (Maria)

# data[].attributes.subject
Center for social rehabilitering, Give (Maria)

# data[].attributes.body
Hvilken opgave løser stedet, hvem er målgruppen, hvem skal du samarbejde med og hvad hæftede du dig ved på dit forbesøg:
Center for social rehabilitering, Parkhuset i Give, er et gratis socialt værested for personer med forskellige sindslidelser, udviklingshandicaps, ADHD eller ASF.

I Parkhuset kan de møde ligesindede til socialt samvær og deltage i fælles aktiviteter og fællesspisning.

Jeg skal arbejde sammen med andre pædagoger og tværprofessionelt med socialrådgivere og i nogle tilfælde sygeplejersker.

På mit forbesøg hæftede jeg mig især ved, hvor mange forskellige opgaver pædagogerne løser, fra at hjælpe med at printe dokumenter ud for borgerne, søge om forskellige ting for dem, hjælpe med at lave aftaler med andre instanser etc. Ydermere kan der være daglige besøg hos borgerne, hjælp til at huske medicin, læge-aftaler osv.

Hvad glæder du dig til at opleve, tage fat i, afprøve?
Jeg glæder mig til at lære borgerne at kende og til at dykke mere ned i deres problematikker. Jeg håber jeg kan få lov til at dykke lidt mere ned i neuropædagogikken.

Jeg håber også at kunne få lov til at lave et lille gå-hold ala walk’n talk  til de borgere som kunne have lyst til det.

Hvad ved i allerede om målgruppen(tekster, aktiviteter, undervisning):
Jeg ved at et ”fælles tredje” kan være meget godt at have fokus på med denne målgruppe, for at skabe en god relation og tillid mellem pædagog og borger. En ”pædagogisk bagdør” er også et must ved denne målgruppe, som kan have udfordrende diagnoser og psykiske lidelser som kan gøre deres humør uforudsigeligt.

# data[].attributes.body
1. Fortæl om dit praktiksted. Hvilken opgave løser stedet, hvem er målgruppen, hvem skal du samarbejde med, hvad hæftede du dig ved på dit forbesøg?
- Jeg skal i praktik i væksthuset i Thyregod. Det er et selvejende bosted for borgere med psykiske handicap. Væksthuset er fordelt i to huse, hvor jeg skal være i den der hedder mistbænken.
- Hovedsageligt skal pædagogen give støtte/guide til borgeren til hverdagen.
- Da jeg besøgte stedet lagde jeg mest mærke til hvor god en normering de har, og hvor meget de vægter at have et godt fællesskab mellem borgerne.

2. Hvad glæder du dig til at lære, opleve, tage fat i, afprøve?
- Jeg glæder mig mest til at møde/lære borgerne at kende.

3. Hvad ved i allerede om målgruppen(tekster, aktiviteter, undervisning)
- https://paedagogik.systime.dk/?id=237 --> Det fælles tredje
- Pædagogisk idræt, Peter Büchner Hede --> pædagogisk bagdør

4. Er der noget af det, du har lært på uddannelsen, som du særligt håber, at få mulighedhed for at bringe i spil i praksis?
- Det ved jeg ikke :)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Pædagogik - introduktion til pædagogens grundfaglighed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Evnen til at have fælles opmærksomhed er medfødt og kommer til udtryk, når barnet er omkring 9 måneder (Tomasello, 2006, s.459). Evnen er nonverbal (prelinguistic er Tomasellos betegnelse, Tomasello, 2009, s.70), da den viser sig gennem blikretning og pegen. I begyndelsen er det den voksnes opgave at følge barnets blikretning eller pegen, men efterhånden er barnet også i stand til at følge den voksnes opmærksomhedsretning. Sammen skaber de dermed en kommunikativ treenighed (Tomasello, 2006, s.459). Med fokus på barnets sprogtilegnelse er det vigtigt, at den voksne understøtter barnets nonverbale kommunikation ved at sætte ord på det fælles opmærksomhedsfokus ved fx at sige: "Prøv at se bamsen". Det er i den fælles opmærksomhed på bamsen og samtalen om den, at barnet får mulighed for at høre ordets udtryk eller lyd ("bamse") koblet til ordets indhold (den konkrete bamse) og dermed forstå, hvad ordet betyder, og hvad en bamse er. Ud over at det er vigtigt, at pædagogen sætter ord på det fælles opmærksomhedsfokus, er det også vigtigt for det lille barns tilegnelse af det nye ord, at det får lejlighed til at udforske bamsen med sine sanser ved at røre ved den og lege med den (Austring og Sørensen 2006, s.87).

Selvom barnets evne til at have fælles opmærksomhed med en anden person er en førsproglig evne, er den alligevel en afgørende milepæl i barnets sproglige udvikling og dermed i hele dets læringsmæssige udvikling. Det er således dokumenteret, at størrelsen af barnets ordforråd og hastigheden i dets ordforrådstilegnelse er afhængig af antallet af situationer med fælles opmærksomhed, som barnet indgår i i sin dagligdag (Tomasello 2006, s.460). Fælles opmærksomhed i en nær relation med en voksen er derfor afgørende for det lille barns sprogudvikling, men er også vigtigt senere hen i dets liv.

Som vi har set, peger såvel Vygotsky og Tomasello på socialt samspil og indbyrdes interaktion som udgangspunkt for tilegnelse af sprog, og de lægger begge vægt på den voksnes store rolle og ansvar i den forbindelse. De voksne skal fungere som sproglige rollemodeller og medvirke til, at børn møder et stort og varieret sprogligt input, som børnene kan bruge som grundlag for deres eget sproglige output. Ifølge Tomasello har børn behov for at høre de mønstre, som sproget rummer, for senere selv at kunne anvende dem. Barnet imiterer først mønstrene som faste skabeloner, hvorefter de varierer dem (Tomasello, 2009, s.70). Et vuggestuebarn hører måske ofte udtrykket "Ses i eftermiddag" fra sin far, når han vinker farvel om morgenen. Barnet opfanger skabelonen og dens kontekst og gengiver udtrykket ordret (evt. med afvigelse i udtalen) - men måske også i situationer, hvor det ikke er korrekt sprogbrug, fx når det selv vinker farvel om eftermiddagen. Med de voksnes hjælp kan barnet på et tidspunkt lave en mere relevant variation af skabelonen, fx "Ses i morgen". På baggrund af mønstergenkendelse danner barnet altså en hypotese og afprøver den. Gennem positiv feedback fra voksne omkring barnet, erfarer det, at dets første hypotese ikke var korrekt, hvorefter det danner en ny, som det derefter afprøver. Efterhånden tilegner barnet sig forskellige variationer af de sproglige skabeloner og har dermed udvidet sine sproglige kommunikationsmuligheder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Evnen til at have fælles opmærksomhed er medfødt og kommer til udtryk, når barnet er omkring 9 måneder (Tomasello, 2006, s.459). Evnen er nonverbal (prelinguistic er Tomasellos betegnelse, Tomasello, 2009, s.70), da den viser sig gennem blikretning og pegen.

# data[].attributes.body
Fortæl om dit praktiksted:
Det hedder Troldehuset.
Det er et dagtilbud for autister med fysiske handicap tilknyttet Spurvetoften og Postensvej.
Det hjælper brugerene med at få så almindelig en dagligdag som muligt, da det er en målgruppe med en masse struktur
Skal samarbejde med en masse pædagoger, som har en masse viden og uddannelse indenfor neuropædagogik og ergoterapeuter.

Hvad hæftede du dig ved til forbesøget?
Det var rart at få en dybere viden omkring stedet, se de enkelte borgere og deres arbejdspladser. Var glad for at se at nummeringen var god.

Hvad glæder du dig til?
Jeg glæder mig til at blive udfordret mere indenfor det psykiske arbejde fremfor fysisk pleje som jeg var en stor del af mit tidligere arbejde. Glæder mig til at se hvordan min personlighed passer ind hos brugerene. Jeg glæder mig også til at se hvilken relation man kan opnå på 7 uger.

Hvad ved I allerede om arbejdspladsen?
Jeg har arbejdet på Postensvej, hvor enkelte borgere var tilknyttet Troldehuset. Jeg har en masse personlig erfaring fra stedet da man hentede borgerne.
Hvad ved du om målgruppen? (Tekster, aktiviteter, undervisning)
Jeg har fået sendt noget litteratur fra praktikstedet som omhandler autisme og KRAP-metoden. Har også fået nogle links til tekster omkring neuropædagogik som jeg kan dykke ned i.

Er der noget du har på uddannelsen som du gerne vil afprøve  i praktikken?
Nogle af de

Lovgivningsniveau:
Det er Social Service der dækker arbejdspladsen

Kommunalt niveau:
De bruger meget KRAP på Troldehuset.

# data[].attributes.body
Hvordan håndtere man en situation, hvor borgeren går over ens personlige grænser?

Kommer meget an på borgeren

Være tydelig og sige fra - sæt en græns

Hvis en borger gør noget upassende/seksuelt, hvordan tackler man så situationen?

Gøre det tydeligt at det ikke finder sted her(f.eks fællesrummet)

Hvordan guider man borgeren på den bedst mulige måde gennem deres dagligdag?

Kommer meget an på borgeren, om de skal have meget eller lidt hjælp.

Piktogrammer hjalp, da de altid vidste hvad der skulle ske. Dog ikke sætte borgeren i gang med mere end en ting af gangen, da borgeren ikke kan rumme det.

Har i nogle aktiviteter man kan lave med borgerne?

Brug hvad du har

Har bostedet mulighed for at køre ud, kan man tage mange forskellige steder hen, dyrehaven, strand, oplevelser mm.

Vendespil

Uno

Vaske hænder - vandbad som de kan plaske i eller massage.

Vær enkelt - pas på de ikke bliver overstimuleret

Hvordan sikre man at alle borgerne deltager i aktiviteten og ikke ødelægger det for andre?

Pædagogisk bagdør

Hvis borgeren er sur og trækker sig kan man sige til dem at de er velkomne til at deltage når de er okay igen

En borger har udadreagerende adfærd - hvad gør jeg

Sørg for man selv er rolig, rolig toneleje

Vær til stede, vis du er tilgængelig

hold hovedet koldt.

Maria: Neuropædagogik
Emil: paragrafferne
Amalie: Mere viden omkring social special området