# data[].attributes.headline
שיעור באזרחות  עם  כלים  של SEL מחמוד חגאגרה  ופאטמה דיאב חגאזי

# data[].attributes.subject
שיעור באזרחות  עם  כלים  של SEL מחמוד חגאגרה  ופאטמה דיאב חגאזי

# data[].attributes.body
פעילות  מס 1

פעילות  בפדלט  :

מטרה  להבנת  הקונפליקט

מהלך  הפעילות  כל  אחד ירשום  פתק על  רגש   במהלך  הצפייה  בסרטון

https://padlet.com/mhmoodhagager/padlet-8atsucz83igogv61

פעילות  מס 2

: שבירת הקרח – "סבב השאלות"

מטרה: להכיר את השונות בין אנשים ולכבד אותה.

מהלך המשחק: כל תלמיד מקבל פתק עם שאלה אישית (לא חודרנית)

המשחק מדגיש שלכל אחד יש סיפור חיים שונה ומיוחד, וכולנו יכולים ללמוד ולצמוח מתוך  הדגשת השונות הזו

פעילות  מס 3

דיון  בקבוצות  קטנות   3 תלמידים  בכל  קבוצה

מטרה :  להגדיר  חופש הביטוי

מהלך   :גלגל  השמות  וכל  קבוצה תציג לפי  מספר שלה הצגה  עד דקה

https://wordwall.net/resource/78864573

תוכן  : הצגה הפתרון

פעילות  מס 4

פעילות  בפדלט

מטרה :  להביע  עמדה

מהלך  :  כל  תלמיד ישובץ  מתחת לקטריון  שמתאים  לו

https://padlet.com/mhmoodhagager/sel-2vbwbrnn58wkkwdx

# data[].attributes.headline
נעשה  פעילות "ענן הקונפליקט" להורים AIבעזרת כלי )

# data[].attributes.subject
נעשה  פעילות "ענן הקונפליקט" להורים AIבעזרת כלי )

# data[].attributes.body
מאת אמל עזאם עוקל :

המטרות :

1.הבנת המבנה הקונפליקט וגורמיו

2.פיתוח מיומנויות לתקשורת אפקטיבית על מנת לגעת לפתרון הקונפליקט

3.עידוד מודעות רגשית וגם חברתית .

מהלך הפעילות :

הגדרת הקונפליקט למשך (15 דקות )

קודם כל מתחילה בקהל היעד והם ההורים מתחילים בפעילות פתיחה והיא כל משתף באופן מקוצר על חווית קונפליקט שהייתה לו עם ילדים שלו או בני משפחה ואופן התמודדות עם הקונפליקט .

מיפוי הקונפליקט : משך הפעולה (30 דקות )

מתחילים בתרגול קבוצתי אשר נחלק המשתתפים לקבוצות קטנות בין 4-5 הורים

על מנת כל קבוצה תקבל כרטיסיות עם כל מיני תיאורים של סיטואציות קונפליקט כמו ,קונפליקט בין אחים כעס או חוסר הבנה ,וימלאו טבלה שמראה הרגשות המעורבים ודרכי התגובה ובסוף אפשרות פתרון .

תיאטרון סיטואציות למשך 30 דקות

החלק הזה מתייחס להצגת הסיטואציות שהקבוצות דנו בהם ולאחר כל הצגה יתקיים דיון שמראה ההרגשות שחשו בהם .

תרגול מודעות רגשית :

התרגיל הזה תרגיל אישי שכל הורה מקבל דף שיש בתוכו שאלות כגון: מה אני מרגיש כשאני נמצא בקונפליקט ? כיצד אני יכול לזהות את הרגשות שלי ושל ילדים שלי ? כל המשתתפים כותבים ומשתפים מחשבותיהם בקבוצות .

נתן לסכם הפעילות עם משוב למשך 15 דקות :

נתן לסכם עם חזרה לכל מה שנלמד בפעילות והדגיש על החשיבות של זיהוי ותקשורת

וכל משתתף משתף תפיסה אחת מהפעילות ועושים משוב כתוב אשר מראה עבור מה אהבתי ומה הייתי רוצה לשפר ואיזה פעילות עניינה אותי ורוצה להתעניין בה בעקבות הפעילות ?

# data[].attributes.headline
                   פעילות הורים/תלמידים על ענן קונפליקט

# data[].attributes.subject
                   פעילות הורים/תלמידים על ענן קונפליקט

# data[].attributes.body
שלב 1: הסבר על "ענן הקונפליקט" (20 דקות)

*הנחיה: המורה תציג את המושג "ענן הקונפליקט" ומסבירה את המרכיבים: רצונות, צרכים, מטרה משותפת והנחות.

* דיון פתוח: המשתתפים יחשבו על קונפליקטים אישיים שהם חוו ויביאו דוגמאות.

שלב 2: פעילות קבוצתית (40 דקות)

* חלוקה לקבוצות: משתתפים מתחלקים לקבוצות של 4-5 אנשים (שילוב בין תלמידים להורים)

*משימות:

- כל קבוצה יוצרת סרטון קצר (3-5 דקות) שבו הם מציגים קונפליקט חברתי בכיתה או בבית ותציע פתרון המבוסס על תרשים הענן. הקבוצות יתבקשו לכלול את המרכיבים הבאים:

- תיאור הקונפליקט.

- רגשות שהופיעו במהלך הקונפליקט.

- פתרון אפשרי על בסיס המידע מהענן.

* ניתן לשלב כלים טכנולוגיים ובינה מלאכותית לעריכת הסרטונים.

שלב 3: הצגה ומשוב (30 דקות)

הצגת התוצרים: כל קבוצה מציגה את הסרטון או את ההצגה

משוב מודעות: לאחר כל הצגה, הקבוצות האחרות מספקות משוב בונה, מדברות על הרגשות שהפעילות עוררה, ומדגישות מה למדו על הקונפליקט.

שלב 4: סיכום והערכה (20 דקות)

* שיחה מסכמת: מורה מוביל דיון על מה למדו, אילו רגשות חוו, וכיצד ניתן ליישם את מה שלמדו בחיי היום-יום.

* סקר הערכה: משתתפים ממלאים סקר קצר על הפעילות וההבנה שלהם לגבי ניהול קונפליקטים.

* פאדלט: המשתתפים משתפים פתק אחד או יותר בפאדלט בהתבסס על הפעילות.

https://padlet.com/shahnazabboud29/padlet-7dl8bv9re79cm46w

לסיכום:

הפעילות נועדה לא רק ללמד את המשתתפים על ענן הקונפליקט, אלא גם לספק להם כלים מעשיים להתמודד עם קונפליקטים בחיי היומיום, תוך דגש על רגשות ומודעות. באמצעות הפעילות הזו, אנו יוצרים חוויה חינוכית מהנה ומועילה, המשלבת למידה עם אלמנטים רגשיים וחברתיים, תוך שיתוף פעולה בין תלמידים להורים.

# data[].attributes.headline
פעילות תלמידים/ הורים - ענן קונפליקט

# data[].attributes.subject
פעילות תלמידים/ הורים - ענן קונפליקט

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות יישומית חווייתית: "ענן הקונפליקט"

קהל היעד: הורים ותלמידים בכיתה ח'

מטרות הפעילות:

1. לפתח מיומנויות ניהול קונפליקטים ורגשיות באמצעות תרשים הענן וליצור מודעות רגשית חברתית.

2. להעמיק את ההבנה של קונפליקטים אישיים וחברתיים.

3. להעניק כלים להתמודדות עם מצבי קונפליקטים באופן בונה.

4. לשפר את יכולת ההבעה והתקשורת של המשתתפים.

שלב 1: הסבר על "ענן הקונפליקט" (20 דקות)

*הנחיה: המורה תציג את המושג "ענן הקונפליקט" ומסבירה את המרכיבים: רצונות, צרכים, מטרה משותפת והנחות.

* דיון פתוח: המשתתפים יחשבו על קונפליקטים אישיים שהם חוו ויביאו דוגמאות.

שלב 2: פעילות קבוצתית (40 דקות)

* חלוקה לקבוצות: משתתפים מתחלקים לקבוצות של 4-5 אנשים (שילוב בין תלמידים להורים)

*משימות:

- כל קבוצה יוצרת סרטון קצר (3-5 דקות) שבו הם מציגים קונפליקט חברתי בכיתה או בבית ותציע פתרון המבוסס על תרשים הענן. הקבוצות יתבקשו לכלול את המרכיבים הבאים:

- תיאור הקונפליקט.

- רגשות שהופיעו במהלך הקונפליקט.

- פתרון אפשרי על בסיס המידע מהענן.

* ניתן לשלב כלים טכנולוגיים ובינה מלאכותית לעריכת הסרטונים.

שלב 3: הצגה ומשוב (30 דקות)

הצגת התוצרים: כל קבוצה מציגה את הסרטון או את ההצגה

משוב מודעות: לאחר כל הצגה, הקבוצות האחרות מספקות משוב בונה, מדברות על הרגשות שהפעילות עוררה, ומדגישות מה למדו על הקונפליקט.

שלב 4: סיכום והערכה (20 דקות)

* שיחה מסכמת: מורה מוביל דיון על מה למדו, אילו רגשות חוו, וכיצד ניתן ליישם את מה שלמדו בחיי היום-יום.

* סקר הערכה: משתתפים ממלאים סקר קצר על הפעילות וההבנה שלהם לגבי ניהול קונפליקטים.

* פאדלט: המשתתפים משתפים פתק אחד או יותר בפאדלט בהתבסס על הפעילות.

https://padlet.com/shahnazabboud29/padlet-7dl8bv9re79cm46w

לסיכום:

הפעילות נועדה לא רק ללמד את המשתתפים על ענן הקונפליקט, אלא גם לספק להם כלים מעשיים להתמודד עם קונפליקטים בחיי היומיום, תוך דגש על רגשות ומודעות. באמצעות הפעילות הזו, אנו יוצרים חוויה חינוכית מהנה ומועילה, המשלבת למידה עם אלמנטים רגשיים וחברתיים, תוך שיתוף פעולה בין תלמידים להורים.

# data[].attributes.headline
מאת עבדאללה ופאטמה  פעילות עם התלמידים בכיתה

# data[].attributes.subject
מאת עבדאללה ופאטמה  פעילות עם התלמידים בכיתה

# data[].attributes.body
פעילות למידה חווייתית להוראת כלי ענן קונפליקט

שיעור זה מיועד לתלמידי כיתות ד'. הפעילות תכיר לתלמידים את כלי ענן הקונפליקט, שיסייע להם בהבנת הדינמיקה הרגשית והחברתית של מצבי קונפליקט. משחק זה יכול בקלות להיות מותאם למורים או להורים על ידי שינוי הנסיבות והיעדים.

התוכנית על פני שני שיעורים רצופים:

הפעילות תשולב בלמידה חברתית-רגשית (SEL). הרעיון הוא לשלב פעילות ליישוב קונפליקטים עם אינטליגנציה רגשית ויכולות קבלת החלטות.

תוכנית פעילות: היכרות עם ענן קונפליקטים (10 דקות)

המורה ידון במרכיבים החיוניים של כלי ענן קונפליקט, לרבות רצונות, צרכים, מטרות משותפות, הנחות ופתרונות מנצחים.

להסביר כל חלק באמצעות דוגמאות מתרחישים בכיתה האמיתיים. לשקול ויכוח על משאבי כיתה משותפים (ספרים, מחשבים וכו').

כדי לפתור קונפליקטים בצורה יעילה, חיוני להבין את הרגשות של האדם עצמו ושל אחרים.

דיון קבוצתי וסיעור מוחות (15 דקות)

התלמידים יחולקו לקבוצות קטנות של 4-5 אנשים כל אחת.

לכל קבוצה יוקצה תרחיש קונפליקט בכיתה (לדוגמה, שני תלמידים המתווכחים מי יבצע פעילות).

הקבוצה תנצל את מחלוקת הענן כדי לבחון את אי ההסכמה על ידי זיהוי הרצונות, הצרכים, ההנחות והמטרות המשותפות של כל צד.

התלמידים ידברו גם על רגשותיהם הקשורים לקונפליקט, מה שיעזור להם לפתח מודעות רגשית וכישורים חברתיים.

3. פרויקט קבוצתי יצירתי (25 דקות)

פעילות 1: יצירת סרטון – כל קבוצה תיצור סרטון קצר בו הם מדמים את הקונפליקט ומשתמשים בכלי ענן הקונפליקט לפתרון. התלמידים יראו איך זיהוי הרצונות והצרכים של כל צד מוביל לפתרון בו כולם מרוויחים.

פעילות 2: בית משפט קונפליקטים – הכיתה תנהל "משפט" בו כל קבוצה תציג את הקונפליקט שלה, ושאר הקבוצות יהיו ה"חבר המושבעים". המושבעים ינתחו אם כל חלקי ענן הקונפליקט טופלו, ויתנו משוב על הדרך בה פותרים את הקונפליקט תוך שימוש בכלים חברתיים ורגשיים.

פעילות 3: סקר – התלמידים יכינו סקר לשאול מבוגרים (הורים, מורים) על איך הם פותרים קונפליקטים. השאלות יכללו: "האם אתם לוקחים בחשבון את הרגשות של הצד השני?", "מה ההנחות שאתם עושים בקונפליקטים?" וכדומה.

שיתוף ודיון מסכם (20 דקות)

כל קבוצה תציג את הסרטון או המשפט בפני הכיתה.

יתקיים דיון מסכם על:

מה למדו התלמידים על פתרון קונפליקטים באמצעות ענן הקונפליקט.

איך רגשות משפיעים על קונפליקטים ואיך להבין אותם יכול לשפר את הפתרון.

איך הרגישו כאשר מצאו פתרון מנצח לכל הצדדים.

משוב והערכה (10 דקות)

המורה ייתן משוב על העבודה הקבוצתית, תוך התמקדות איך ענן הקונפליקט שימש לניתוח הקונפליקט והפתרון שלו.

התלמידים יעסקו גם בהערכה עצמית, וידונו איך שיתוף הפעולה, ההבעה הרגשית והבנת הקונפליקט שיפרו את המיומנויות שלהם.

6. מתנות קטנות: פיתוח מודעות לגבי למידה חברתית רגשית. השלימו את המשפטים  (10 נקודות):

# data[].attributes.headline
ויקטור עבדאללה+נורה גאנם

# data[].attributes.subject
ויקטור עבדאללה+נורה גאנם

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית על "ענן הקונפליקט" בתחום המתמטיקה

קהל היעד: תלמידי חטיבת ביניים כיתה ח'

מטרות הפעילות:

1.       ללמד את התלמידים את המושג "ענן הקונפליקט" דרך בעיות מתמטיות שדורשות

קבלת  החלטות.

2. לשלב את לימודי המתמטיקה בפיתוח מיומנויות חברתיות ורגשיות.

3. לעודד את התלמידים לשתף פעולה בקבוצות ולהביע רגשותיהם תוך כדי פתרון בעיות

מתמטיות מורכבות.

מבנה הפעילות:

חלק 1.  הוראת מושג ענן הקונפליקט (10 דקות)

1.       הצגת המושג:

המורה יציג את המושג "ענן הקונפליקט" תוך התמקדות בקונפליקטים אפשריים שיכולים  להיווצר בתהליך פתרון בעיות מתמטיות, כמו חילוקי דעות על דרכי פתרון או השפעות רגשיות במהלך משימות קשות.

2.        דיון על בעיות מתמטיות בקבוצות:

המורה ינחה את התלמידים לדון בקונפליקטים נפוצים שיכולים להתרחש בעת

פתרון בעיות, כמו בעיות גאומטריות .

חלק 2: פעילות קבוצתית – יצירת סרטונים על קונפליקט מתמטי (20 דקות)

1. הצגת בעיות מתמטיות

כל קבוצה תקבל בעיה מתמטית המשלבת מושגים כמו שטחים, נפחים, או

חישובי  אחוזים.

לדוגמה:

חישוב שטח של דירה ומחלוקת על חלוקת השטחים לחדרים.

בעיה של תכנון תקציב לקניות עם הנחות שונות ואחוזים.

.             2. בניית ענן קונפליקט

והצרכים של כל צד בבעיה, ומהן האפשרויות לפתרון.

3 . הפקת סרטון:

כל קבוצה תיצור סרטון קצר בעזרת כלי AI (למשל שימוש בתוכנת  Vidio Ai

שבו יוצג הקונפליקט המתמטי. הסרטון יכלול את הבעיות המתמטיות ואת

דרכי פתרון  הקונפליקט.

כלי Vidio Ai  יכולים לסייע בעריכת הסרטון בצורה מהירה

ואינטראקטיבית.

חלק 3: דיון ופתרון קונפליקטים (25 דקות)

1. משחק תפקידים בית משפט:

הכיתה תחולק לקבוצות, וכל קבוצה תציג את הסרטון שלה לפני "בית משפט"

כיתתי שבו   ישוחזר הקונפליקט. שאר התלמידים ישאלו שאלות לגבי

הקונפליקט וינסו להציע דרכי פתרון.

2. סקר בין מבוגרים:

התלמידים יבצעו סקר קצר בין מבוגרים (כמו הורים או מורים) על

התמודדותם עם קונפליקטים  יומיומיים בתחום המתמטיקה, כמו תכנון

פיננסי או תכנון פרויקטים.

3. משוב ומודעות:

בסיום הפעילות, כל קבוצה תבצע תהליך משוב בו התלמידים יציגו את

התובנות שלמדו על קונפליקטים, פתרון בעיות ודרכי פעולה שיכולות לסייע

להם בעתיד.

במהלך הפעילות נעשה שימוש בכלי AI  Vidio Ai לתכנון הסרטונים

ולעריכה. כלי AI הקלו על התהליך  ועזרו ליצור תוצרים מהירים

וחדשניים בשיתוף פעולה של כלל התלמידים

# data[].attributes.headline
קיתי טנוס + חאולה חשיבון

# data[].attributes.subject
קיתי טנוס + חאולה חשיבון

# data[].attributes.body
שם הפעילות: "Decision-Making Workshop"

מטרות:

- לפתח מיומנויות חשיבה ביקורתית.

- לעודד תלמידים לבחון את היתרונות והחסרונות של החלטות.

- לחזק את היכולת לשתף פעולה ולעבוד בצוות.

חומרים דרושים:

- לוח מחיק או קיר פוסטר

- פתקי נייר או כרטיסים

- טושים צבעוניים

- דפים למסקנות

מהלך הפעילות:

1. הקדמה (10 דקות):

- הסבירו לתלמידים את מושג "ענן קונפליקט" והמשמעות של קבלת החלטות.

- הציגו את הדילמה: האם לעבור לבית ספר חדש וקרוב או להישאר בבית ספר רחוק.

2. דיון קבוצתי (15 דקות):

- חלקו את הכיתה לקבוצות קטנות (4-5 תלמידים בכל קבוצה).

- כל קבוצה תדון ביתרונות ובחסרונות של כל אפשרות.

- הנחו את התלמידים לרשום את המחשבות שלהם על פתקי נייר.

3. יצירת ענן קונפליקט (15 דקות):

- כל קבוצה תצייר ענן קונפליקט על הלוח או פוסטר, עם שני צדדים – אחד עבור היתרונות של המעבר ואחד עבור החסרונות.

- על כל צד, תלמידים יוסיפו את הפתקי נייר עם הרעיונות שלהם.

4. מצגת קבוצתית (15 דקות):

- כל קבוצה תציג את ענן הקונפליקט שלה בפני הכיתה.

- אחרי כל מצגת, עודדו שאלות והערות מיתר התלמידים.

5. סיכום (5 דקות):

- בשיחה מסכמת, שאלו את התלמידים כיצד הם מרגישים לגבי ההחלטות שדנו בהן ואילו גורמים השפיעו על הדעות שלהם.

- אפשרו לתלמידים לכתוב דף מסקנות קצר על מה שהם למדו מהפעילות.

הערות:

- הפעילות יכולה להתבצע גם בעבודה מקוונת אם הכיתה לא יכולה להיפגש פיזית.

- ניתן להוסיף אלמנטים של יצירה כמו ציורים או מצגות דיגיטליות.

# data[].attributes.headline
אומיה אבו עקל + קוסיי עורבי

# data[].attributes.subject
אומיה אבו עקל + קוסיי עורבי

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות המיועדת לצוות המורים בבית ספר יסודי

# data[].attributes.headline
חלבי חלבי +סאוסאן עאבד

# data[].attributes.subject
חלבי חלבי +סאוסאן עאבד

# data[].attributes.body
תוכנית פעילות יישומית חווייתית לימודית לצוות המורים בנושא "ענן הקונפליקט"

מטרות הפעילות:

1. להתעמק בהבנת ההתייחסות ושימוש בענן הקונפליקט , בהקשר להשפעתו  על הקשרים הרגשיים והחברתיים.

2. ללמוד בשיטות  חווייתיות ומגוונות  על מנת לגרום להעלאת  המודעות הרגשית והחברתית של אנשי הקבוצה .

מבנה הפעילות:

משך הפעילות:3 שעות

קהל היעד: צוות מורים בתחום הדרכה בית ספרית ( מדעים )

שלב 1: הרצאה והיכרות עם ענן הקונפליקט (30 דקות)

- הרצאה קצרה על תיאוריית ענן הקונפליקט.

- דיון פתוח על חוויות אישיות של המורים בקשר לקונפליקטים בחיי היום-יום.

שלב 2: עבודה קבוצתית על תרשים הענן (30 דקות)

- חלוקה לקבוצות: קבוצות של 4-5 מורים.

- כל קבוצה תיצור תרשים ענן קונפליקט עבור סיטואציה לימודית שהייתה להם חוויה רגשית מולה.

- אלמנטים לעבודה בקבוצה:

- הכנת תרשים ויזואלי (על דפים גדולים או בלוח).

- הגדרת הגורמים לקונפליקט, הרגשות המעורבים והשלכות פוטנציאליות.

שלב 3: יצירת תוכן חווייתי (60 דקות)

- אפשרויות פעילות:

1. סרטונים: כל קבוצה תכין סרטון קצר (3-5 דקות) הממחיש את הקונפליקט וסוגי הפתרונות האפשריים.

2. משפט דמה: הקבוצות ייצגו משפט בו יוכלו לדון על הקונפליקט, לשמוע עדויות ולנסות להגיע לפתרון.

שלב 4: שיתוף ומשוב (30 דקות)

- כל קבוצה תציג את התוצר שלה (סרטון, משפט דמה ).

- דיון פתוח על החוויות שהיו לכל קבוצה, מה הם למדו על עצמם ועל הקונפליקט.

- אלמנטים של משוב מודעות:

- המורים יתבקשו לשתף ברגשותיהם לגבי הפעילות.

- שאלות להנחה: מה היה קל? מה היה מאתגר? איך אפשר ליישם את זה בכיתה?

אינטגרציה עם תחומי דעת:

- מדעים: ניתוח סיטואציות קונפליקט על בסיס מדעי, כמו חלוקת  דעות בנושא ניסוי מסוים והדרך לבצע אותו או על נושא לחקר מדעי  שלומדים ומתבקשים לבצע .

- חינוך חברתי: הבנת הקונפליקט בהקשר חברתי ותרבותי.

- אומניות:  יצירת הסרטונים וההצגות תדרוש יצירתיות וביטוי אישי.

שלב 5 : סיכום:( 30 דקות )

- בסיום הפעילות, המורים יקבלו משוב על החוויות שלהם ויעריכו את היעילות של הפעילות בלימוד נושא הקונפליקטים.

- תינתן אפשרות להמשך עבודה בקבוצות כדי לפתח תוכניות לימודים בנושא זה לתלמידים.

זו תוכנית המשלבת חוויות רגשיות, חברתיות ואלמנטים של הערכה, תוך כדי שימוש בכלים שונים להוראת המורים.

תסריט קצר לתהליך המשפט -הדמי :  קונפליקט בין תלמידים

נושא המשפט: "תלמיד דומיננטי מול תלמידה פחדנית בנוגע לביצוע פרויקט קבוצתי"

תפקידים:

- שופט: המורה המנחה

- תובע: תלמיד דומיננטי (מורה לוקח התפקיד הזה -תלמיד א')

- נאשמת: תלמידה פחדנית (מורה משחקת התפקיד הזה - תלמידה ב')

- עדים: תלמיד ג' (חבר בקבוצה)-  ותלמידה ד' (חברה אחרת  מהקבוצה )( ז"א מורים אחרים מהקבוצה .)

פתיחת המשפט:

שופט: (בפו מפוס) "ברוכים הבאים למשפט הדמוי בנושא הקונפליקט בין תלמיד א' לתלמידה ב'. אנו כאן כדי לבחון את המחלוקות שהתרחשו במהלך עבודה קבוצתית. תלמיד א', אתה מוזמן להציג את טיעוניך."

טיעונים:

תלמיד א' (תובע):

תלמיד א': "תודה, כבוד השופט. אני מאמין כי אני פעלתי בהגינות ובכוונה טובה במהלך העבודה על הפרויקט. ניסיתי להנחות את הקבוצה כדי להבטיח שנשלים את העבודה בזמן. עם זאת, תלמידה ב' לא הסכימה לשום רעיון שהצעתי ונראה היה שהיא מנסה לשבש את התהליך."

תלמידה ב' (נאשמת):

תלמידה ב': "אני לא ניסיתי לשבש את העבודה. פשוט הרגשתי שמאוד קשה לי להביע את דעתי, כי תלמיד א' היה מאוד דומיננטי ולא נתן לי מקום לדבר. זה גרם לי להרגיש לא נעים ולא בטוחה."

עדים:

תלמיד ג' (עד):

תלמיד ג': "אני הייתי שם. אני יכול להעיד שכשהיה לנו רעיון חדש, תלמידה ב' ניסתה לדבר, אבל תלמיד א' לא נתן לה לסיים את מחשבותיה. זה היה קשה לראות את זה."

תלמידה ד' (עדה):

תלמידה ד': "אני מסכימה עם תלמיד ג'. הייתי באותו חדר והרגשתי שהאווירה הייתה מתוחה. תלמידה ב' באמת נראתה לחוצה ולא רצתה להתעמת עם תלמיד א'."

סיכום הטיעונים:

שופט: :"תודה לעדים. עכשיו, תלמיד א', האם יש לך משהו נוסף להוסיף?"

תלמיד א': "אני מבין שהדבר לא היה קל, אבל אני חשבתי שאני עושה את מה שנכון. אני רק רציתי שהקבוצה תצליח."

תלמידה ב': "אני רק רציתי שיהיה שיתוף פעולה, ואני מתנגדת לגישה של 'אני יודע הכי טוב'."

פסק דין :

שופט: "אני רואה שיש כאן חוסר הבנה בין שני הצדדים. קונפליקט כזה יכול להתרחש בכל קבוצה. אני ממליץ על שיחה פתוחה בין תלמיד א' לתלמידה ב', כדי להבין את רגשותיהם ולהגיע להסכמות לגבי תהליך העבודה בקבוצות לעתיד."

---סיום המשפט:

שופט: "תודה לכולם על ההשתתפות. אני מקווה שהמשפט הזה עזר לכם להבין את החשיבות של תקשורת והבעת רגשות בקבוצות. המשפט נעול."

---תסריט זה מדגים בצורה חווייתית את הקונפליקט, את רגשות המעורבים ואת החשיבות של תקשורת בפתרון בעיות.

על מנת להגיע לפתרון WIN- WIN    צריך הגדרת והכנת תפקידם ברורים לכל אחד מהקבוצה לפי הכישורים והעדפות של חברי הקבוצה כדי למנוע חוסר הבנה ונשיג עבודה שיתופית ( פתרון Win – Win )

הכנת תפקידים ברורים לכל חברי הקבוצה על בסיס כישורים והעדפות

שלב 1: זיהוי כישורים והעדפות

כדי למנוע חוסר הבנה ולהשיג עבודה שיתופית, חשוב שהקבוצה תבצע את הצעדים הבאים:

סדנת היכרות:

- כל חבר בקבוצה יספר על עצמו, הכישורים שלו והעדפותיו בעבודה קבוצתית (כיצד הוא אוהב לעבוד, מה הוא אוהב לעשות וכו').

- ניתן להשתמש בשאלון קצר שיכלול שאלות כמו:

- מהו תפקידך המועדף בעבודת צוות?

- אילו כישורים אתה מרגיש שאתה מביא לקבוצה?

- מהי הדרך המועדפת עליך לתקשר עם אחרים?

שלב 2: חלוקת תפקידים

לאחר זיהוי הכישורים והעדפות, ניתן לחלק את התפקידים כך:

1. מנחה/מוביל הקבוצה: - תפקיד: להנחות את הדיונים, לדאוג שהכל מתנהל בצורה מסודרת ולוודא שכל אחד מקבל את ההזדמנות לדבר.

- כישורים: יכולת להוביל, תקשורת טובה, יכולת להקשיב.

2. מנהל מחקר: - תפקיד: אחראי על חיפוש מידע ונתונים רלוונטיים לפרויקט.

- כישורים: יכולת חיפוש מידע, ניתוח נתונים, ארגון מידע.

3. מנהל יצירה:- תפקיד: אחראי על הכנת התוצרים הוויזואליים (מצגת, פוסטרים) והעיצוב.

- כישורים: כישורים גרפיים, יצירתיות, יכולת לתכנן.

4. מנהל תקשורת: - תפקיד: אחראי על שיחות עם המורים והחזרת משוב, כמו גם על התקשורת בין חברי הקבוצה.

- כישורים: יכולת תקשורת, יכולת להסביר, סבלנות.

. מנהל הערכה: - תפקיד:אחראי על הבעת הערכות על העבודה הקבוצתית בזמן אמת, כולל גיוס משוב מהקבוצה.

- כישורים: יכולת להקשיב, יכולת לנתח רגשות, יכולת לנסח משוב.

שלב 3: תקשורת רציפה

- פגישות עדכון: לקבוע פגישות קצרות באופן קבוע (פעם בשבוע, למשל) כדי לעדכן על התקדמות, לדון בקשיים ולבצע שיפוטים על התפקידים.

- שימוש בטכנולוגיות: ניתן להשתמש בכלים דיגיטליים (כמו Google Docs) כדי לעקוב אחרי התקדמות הפרויקט ולשתף תוצרים.

שלב 4: פתרון "Win-Win"

- שיתוף פעולה: כל חבר בקבוצה ירגיש שהוא תורם ומשפיע, מה שיביא להרגשה טובה יותר ולעבודה יותר יעילה.

- הבעת רגשות: חשוב שהחברים ירגישו בנוח להביע את רגשותיהם אם הם מרגישים שהקבוצה לא מתפקדת, ויספקו משוב על התהליך.

סיכום:

חלוקת תפקידים ברורים לפי כישורים והעדפות תסייע למנוע חוסר הבנה ותשפר את העבודה השיתופית, תוך יצירת פתרון "Win-Win" שבו כל חבר קבוצה מרגיש שהוא תורם ונתפס כחיוני להצלחה.

פירוט המרכיבים של הסיטואציה לפי תרשים ענן – קונפליקט

צורך

- תלמיד דומיננטי: הצורך שלו להרגיש שליטה ולעשות סדר  ולבצע את הפרויקט בצורה מצליחה, כך שיכירו בכישוריו.

- תלמידה פחדנית: הצורך שלה להרגיש בביטחון ובתמיכה, כדי שתוכל להשתתף בפרויקט בצורה פעילה ולבטא את רעיונותיה.

רצון

- תלמיד דומיננטי: רוצה לקבוע את הכיוונים של הפרויקט ולראות את רעיונותיו מתבצעים.

- תלמידה פחדנית: רוצה להיות חלק מהקבוצה, אך לא רוצה לעמוד בלחץ או בביקורת.

מטרה משותפת

- שני הצדדים: רצון להצליח בביצוע הפרויקט ולסיים אותו בהצלחה, בזמן שכל אחד מבין שההצלחה תלויה בשיתוף פעולה .והצלחה היא של כולם.

מציאת פתרון Win-Win) )

- שיח פתוח: לקיים דיון שבו כל חבר קבוצה יכול לבטא את רעיונותיו ולשתף את תחושותיו, מה שיאפשר לתלמידה הפחדנית להרגיש בטוחה יותר.

- חלוקת תפקידים: לקבוע תפקידים ברורים לכל אחד מחברי הקבוצה, כך שהתלמידה הפחדנית תוכל לקחת על עצמה משימות שמתאימות לה, ובמקביל התלמיד הדומיננטי יוכל להוביל את הפרויקט.

- תמיכה הדדית: ליצור סביבה שבה כל אחד תומך בשני, כך שהתלמידה תוכל לקבל עזרה בביטוי רעיונותיה והתלמיד הדומיננטי יוכל ללמוד להקשיב ולשתף פעולה.

באמצעות גישה זו, ניתן להגיע לפתרון שמקדם את כל הצדדים ומסייע בהפחתת המתחים בסיטואציה ומשיגים את ההצלחה בביצוע הפרויקט.

# data[].attributes.headline
מייסה כיאל - נמירי דועאא

# data[].attributes.subject
מייסה כיאל - נמירי דועאא

# data[].attributes.body
קהל יעד: צוות ההוראה החינוכית, מורים ומחנכים.

הפעילות היא יישומית חווייתית למורים בבית הספר לתלמידים בכיתה י', מחנכי כיתה ומורים למקצועות הומניים. המורים ילמדו על הקונפליקט, הליך הקונפליקט והתמודדות והמטרה היא לתת למורים כלים בכדי שיוכלו להתמודד עם קונפליקטים בעזרת כלים מתאימים.

אורך הפעילות כ 90 דקות.

קהל יעד: צוות ההוראה החינוכית, מורים ומחנכים.

הפעילות

פתיחה (15 דקות)

עושים שיחת היכרות בין המורים, כל אחד מספר על עצמו וכאשר הוא שומע את המילה ''קונפליקט'' מה הוא חושב, מה זה אומר עבורו, בכמה מילים.

מדברים על הקונפליקט, מהו קונפליקט, קונפליקט בין שני צדדים או יותר, הגורמים והתחושות בקצרה.

אחר כך עוסקים בהדגמת הקונפליקט מתוך מערכת החינוך, ולומדים שקיימים כל מיני סוגים של קונפליקטים, למשל, אישיים, חברתיים, תעסוקתיים.

מבקשים מאחד המורים או יותר מאחד, תלוי בזמן, לספר על קונפליקט שהתרחש בין מורים או בין מורה לבין תלמיד, למשל על השפה, שיטת למידה, התנהלות והתמודדות סוגיות שונות ועוד. מדברים על הקונפליקט ומתחילים לנתח אותו לפי ענן הקונפליקט בקצרה-רצון של כל צד, מטרות, צורך ומטרה משותפת.

מחלקים תרשים של ענף הקונפליקט למורים

שיעור עם פעילות (30 דקות)

סימולציה בין מורים, כל 4 מורים יהיו בקבוצה, סך הכול 4 קבוצות. הם יכתבו קונפליקט מהחיים בבית הספר וינתחו אותו כקבוצה על פי מודל ענן הקונפליקט. אפשר לכוון אותם למשל קונפליקט בעקבות שיטות הוראה מסוימות, קושי בתקשורת, יחס מול הורים, יחס מול אנשי הצוות, מערכות יחסים פורמליות ובלתי פורמליות ובאופן כללי גישות שונות לחינוך ולהוראה.

המסקנה היא, שכאנשי חינוך, מתמודדים עם קונפליקטים רבים במערכת ואלה יכולים לנסוע מסיבות שונות ויש להכיר בכך שבתחום זה, כמו בתחומים רבים יש קונפליקטים רבים וחשוב להתמודד עמם בהתאם. כל קונפליקט כולל אמונות, רגשות, השפעות פנימיות וחיצוניות והוא משפיע גם על ההתנהגות ולכן חשוב להתמודד עמו.

כל קבוצה מציגה בקצרה את הענן שלה.

פעילות 2: סימולציה חווייתית מול כל המורים 10 דקות

שני מורים מתנדבים ייבחרו ויציגו סימולציה מול כולם עם קונפליקט וכל אחד יהיה צד בקונפליקט (המורים יציגו את הקונפליקטים שלהם ויבחרו את הקונפליקט שהם מעוניינים לנתח). הם ינתחו ויחשבו על פתרון והכי חשוב הוא להגיע למסקנה למה חשוב לפתור את הקונפליקט באמצעות פשרה, למה חשוב לבחור בפתרון שבו שני הצדדים מנצחים ולא רק צד אחד, למה זה חשוב במערכת החינוך ודווקא כמורים בתחום.

פעילות 3: חלוקה לקבוצות (אופציונלית, במידה ויש זמן, במידה ולא אז המורים יעשו זאת אחרי שעות הפעלות)

כל קבוצה תבחר כרטיסייה עם תיאור של קונפליקט (הצבת גבולות לעומת עונשים, שפה עברית או ערבית, מעורבות הורים או לא), הם ימציאו קונפליקט לפי המקרה שבחרו ויצלמו סרטון כיצד הם מנתחים אותו לפי ענן הקונפליקט וישלחו את הסרטון. סרטון של 2 דקות.

המטרה היא לנסח קונפליקט עם שני צדדים מעורבים, גורמים להיווצרות הקונפליקטים, צרכים ומטרות, דרכים לפתרון הסיטואציה.

פעילות 4: משימה קבוצתית ''כתיבת כללי התמודדות עם קונפליקט'' (10 דקות)

כל קבוצה מנספחת מספר כללים בהתאם לחברי הקבוצה כיצד להתמודד עם קונפליקטים בבית הספר, כי הם דבר מורכב ונתקלים בהם כל הזמן ויציגו את זה על לוח שיתופי כדי שמורים יוכלו להשתמש בו בעתיד או לכתוב ''אמנה להתמודדות עם קונפליקטים'', ''דרכים להתמודדות עם קונפליקטים''. חשוב שהכלים יהיו פרקטיים, כלים שניתן לממש במציאות הבית ספרית.

סיכום (10 דקות)

מסכמים את מה שהיה בשיעור עם נושא הקונפליקטים והתייחסות לסוגיית ענן הקונפליקט, כל אחד יגיד במילה אחת מסכמת מה הוא למד מהשיעור. כמו כן, המורים ימלאו רפלקציה עם השאלות הבאות: אילו כלים למדו בפתרונות יצירתיים? עם אילו אתגרים הם מתמודדים במהלך ניתוח קונפליקט? במה הפעילות תרמה להם? מה הם יוכלו לעשות בהמשך בכדי ליישם את הסוגייה במציאות הבית ספרית?

# data[].attributes.headline
יישומים בכיתה

# data[].attributes.subject
יישומים בכיתה

# data[].attributes.attachment_caption
מאת קוצאי מסארוה ונאדיה מראענה 

# data[].attributes.headline
מאת נאדיה מראענה - קוצאי מסארוה  שימוש בכלים דיגיטלים חווייתים בתוך הכיתה.

# data[].attributes.subject
מאת נאדיה מראענה - קוצאי מסארוה  שימוש בכלים דיגיטלים חווייתים בתוך הכיתה.

# data[].attributes.body
כותרת: שימוש בטכנולוגיה - תומכים ומתנגדים

מטרות השיעור\ פעילות :

- לעורר מודעות למושג ענן קונפליקט וניתוח הענן לנושא והדילמה של השפעות הטכנולוגיה על למידה.

- לשפר את שיתוף הפעולה בין התלמידים ואת מיומנויות החברתיות .

- התלמידים יפתחו מודעות ליתרונות ולחסרונות של שימוש בטכנולוגיה בכיתה.

- התלמידים ילמדו כיצד לנהל את השימוש בטכנולוגיה בצורה מושכלת ויעילה.

- התלמידים יפתחו כלים ביקורתיים להערכת השפעת הטכנולוגיה על תהליכי למידה וריכוז.

כיתת היעד:

כיתות ז'–י'

משך השיעור:

45-40 דקות

מהלך השיעור:

1. פתיחה (5 דקות): הצגת השאלה המרכזית ונושא הקונפליקט :

נפתח בשאלה "האם השימוש בטכנולוגיה במהלך השיעור תורם או מזיק ללמידה?"

נציג לתלמידים הקונפליקט ואת מטרות הפעילות והשיעור והיא : לבחון את היתרונות והחסרונות של טכנולוגיה בלמידה ולגלות איך לשלב אותה בצורה יעילה.

2. פעילות תחרותית (15דקות): משחק תפקידים -משחק חברתי קבוצתי :

נחלק את הכיתה ל-4 קבוצות:

קבוצה א' – תומכי הטכנולוגיה: להשתמש במחשבים , תלמידים שמציגים טיעונים למה כדאי לשלב טכנולוגיה בכל שיעור, כולל דוגמאות לכלים שהם אוהבים להשתמש בהם בלמידה.

קבוצה ב' – מתנגדי הטכנולוגיה: תלמידים שמציגים טיעונים למה הטכנולוגיה פוגעת בלמידה, כולל דוגמאות לסכנות של שימוש יתר בטכנולוגיה ,כמו הסחת דעת , ופחות קשב וריכוז בכיתה  .

קבוצה ג' – המורים: קבוצה שתשחק את תפקיד המורים ותציג דילמות מהשטח (מורים שמנסים למצוא את האיזון הנכון בשימוש בטכנולוגיה בכיתה).

קבוצה ד' – השופטים: קבוצה שתשפוט את הדיון על פי קריטריונים שייקבעו מראש, כמו: כמות טיעונים חזקים, דוגמאות משכנעות, והשפעת הטיעונים על הלמידה.

כל קבוצה תכין מצגת קצרה או כלי אחר שתתאר את עמדתה בנושא תוך שימוש בטיעונים והדגמות,  המטרה כאן היא שהקבוצות יגישו את הטיעונים באופן חווייתי – למשל, קבוצה א' יכולה להראות סרטוני YouTube חינוכיים או דוגמאות של אפליקציות לימודיות, בעוד שקבוצה ב' יכולה להציג גרפים מהאינטרנט שמראים השפעות שליליות של שימוש יתר בטכנולוגיה.

3. דיון כיתתי (10- דקות): התוצאות והשפעות הטכנולוגיה:

נבקש מהתלמידים לשתף מהתוצאות של המשימות:

- האם הטכנולוגיה עזרה להם למצוא מידע בקלות?

- האם השימוש בטכנולוגיה הסיח את דעתם (למשל, פתיחה של אתרים לא רלוונטיים)?

מטרת הדיון : הדיון יוביל להבנה מתי הטכנולוגיה משמשת ככלי עזר יעיל ומתי היא הופכת לגורם מפריע.

בדיון תהיה שיחה משותפת בין המורה ובין התלמידים כאן נשים דגש על מושגים כמו ניהול זמן, אחריות אישית ושליטה עצמית בעת השימוש בטכנולוגיה.

4. הצגת הדילמה המרכזית והפתרונות הפרטיים (10) :

נערוך דיון בין הקבוצות, קבוצת תומכי הטכנולוגיה תתחיל עם טיעוניה, ואחריה מתנגדי הטכנולוגיה יגיבו. קבוצת המורים תציג את הדילמות שעמן הם מתמודדים בכיתה, כולל מקרים שבהם הטכנולוגיה עוזרת או מזיקה. קבוצת השופטים תנהל את הדיון ותיתן נקודות חוזק או חולשה לכל צד.

- פתרונות פרקטיים -יצירת הסכם כיתתי לשימוש בטכנולוגיה :

לאחר הדיון, כל הקבוצות ישבו יחד וינסחו הסכם כיתתי משותף שבו יופיעו כללים לשימוש בטכנולוגיה במהלך השיעורים. נבקש מהם לחשוב על פתרונות יצירתיים שיאפשרו לשלב טכנולוגיה בלמידה בצורה מושכלת, מבלי לפגוע בריכוז ובאפקטיביות הלמידה. לדוגמה:

- שימוש בטכנולוגיה בזמנים מוגדרים.

- הימנעות משימוש במכשירים אישיים במהלך שיעור אלא אם הם משמשים למטרות לימודיות בלבד.

- שימוש באפליקציות חינוכיות בלבד במהלך שיעור.

5. סיכום (5 דקות): תובנות מהפעילות :

נשוחח עם התלמידים על התהליך שעברו נעשה ניתוח לענן קונפליקט רצון , צורך ,מטרה משותפת ופתרון , נדגיש על הטיעונים שהוצגו ועל הפתרונות שגובשו. דגש על כך שכל צד בקונפליקט , ואיך לקדם למידה איכותית והדגשה על הפתרון לצדדים בקונפליקט והוא בשיתוף פעולה. ונחזור על חשיבות האיזון בין למידה עם טכנולוגיה לבין שמירה על הריכוז ויכולת למידה אפקטיבית ללא הסחות דעת.

תוצרים מהשיעור:

- הסכם כיתתי שנכתב על ידי התלמידים עם כללי שימוש בטכנולוגיה בכיתה.

- הגברת המודעות לחשיבות של שימוש מושכל בטכנולוגיה והיכולת לשלב אותה בצורה שמקדמת למידה.

- פיתוח כישורי חיים ושיתוף פעולה בין התלמידים, למידה חברתית ורגשית תוך הקבוצות .

הרחבה: אפשר להוסיף חיבור מסכם שבו כל תלמיד יכתוב על המסקנות האישיות שלו מהפעילות ויציע הצעות לשיפור השימוש בטכנולוגיה בכיתה או בבית.

# data[].attributes.headline
מיסא עבד אלולי - מדלין בטחיש

# data[].attributes.subject
מיסא עבד אלולי - מדלין בטחיש

# data[].attributes.body
מטרה: ללמוד ניהול קונפליקטים באמצעות מודל 'ענן הקונפליקט' עם דגש על מודעות רגשית ושיתוף פעולה.

שלבי הפעילות

1.      הצגת המושג: המורה תסביר את מודל 'ענן הקונפליקט' דרך דוגמאות יומיומיות. יוצגו שלבי הענן: המטרה, הצרכים, המטרות, והקונפליקט הפנימי.

2.      חלוקה לקבוצות: קבוצות של 4-5 תלמידים יבחרו קונפליקט מוכר או יקבלו תרחיש ויכינו תרשים 'ענן קונפליקט'.

3.      הבעת רגשות: כל משתתף ישתף ברגשותיו בתפקידו בקונפליקט. לאחר מכן, הקבוצה תדון כיצד הרגשות משפיעים על הקונפליקט ואיך אפשר לנהל אותם.

4.      יצירת סרטון: כל קבוצה תצלם סרטון קצר המדמה את הקונפליקט והתהליך לפתרונו, עם דגש על רגשות ותפקידים.

5.      בית משפט קונפליקטים: לאחר הצגת הסרטונים, כל קבוצה תציג את הקונפליקט שלה בכיתה. קבוצת שופטים תציע פתרונות ותבחן את ניהול הקונפליקט.

6.      סקר להורים: התלמידים יכינו סקר דיגיטלי להורים/מבוגרים, עם שאלות על דרכי התמודדות בקונפליקטים. הממצאים יועלו לדיון בכיתה.

7.      משוב מסכם: משוב קבוצתי מהמורה והתלמידים על התהליך, כולל התמקדות במודעות עצמית ודרכים לניהול קונפליקטים בעתיד.

שילוב תחומי דעת :

כישורי חיים: דיון על ניהול קונפליקטים, מודעות עצמית ורגשית.

שפה ותקשורת: יצירת סרטונים ושימוש בכלים דיגיטליים.

אומנות וטכנולוגיה: הכנת הסרטונים בשימוש בכלים דיגיטליים מתקדמים.

הערה: לצורך הכנת הסקר נעשה שימוש ב-AI כמו ChatGPT, כדי ליצור שאלות מותאמות לקהל היעד.

# data[].attributes.headline
 פעילות ענן קונפליקט  על ידי שיפור מודעות עצמית וויסות רגשי לתלמידים                   מאת רשאד יונס + עומר חרב                                       

# data[].attributes.subject
 פעילות ענן קונפליקט  על ידי שיפור מודעות עצמית וויסות רגשי לתלמידים                   מאת רשאד יונס + עומר חרב                                       

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית לתלמידים

הצעה לפעילות לימודית בכיתה: פעילות ענן קונפליקט על ידי שיפור מודעות עצמית וויסות רגשי.

מאפיינים חברתיים ורגשיים: כלי זה מאפשר לפתח מיומנויות חברתיות ורגשיות, כך ניתן לחזק את המודעות העצמית, מה כל צד רוצה, לזהות ולפתח את המיומנויות החברתיות והרגשיות, להבין נקודות מבט שונות, לשפר את יכולת התקשורת ולדעת להבין ולהכיר את העצמי ואת האחר.

מאפיינים רגשיים: זיהוי והבנת הרגשות השונים, הפגנת אמפתיה על ידי כניסה לנעלי האחר ויכולת לקבל ולהזדהות עם אחרים כדי לתת להם תחושה חיובית וביטחון. בנוסף, וויסות רגשי דרך העבודה על פתרון הקונפליקט, התמודדות עם אימפולסיביות וויסות כעסים. חיזוק הביטחון עצמי והמיומנויות האישיות על ידי העלאת המסוגלות העצמית באמצעות יכולת לפתור קונפליקטים. חיזוק החוסן הרגשי של התלמידים, איך להתמודד עם מצבים אישיים ולהעניק להם אסטרטגיות מתאימות.

מאפיינים חברתיים: פיתוח יכולות תקשורתיות ויכולות בין אישיות כדי שכל אחד יגיד את מה שהוא רוצה מבלי לפגוע באחר. לקדם שיתוף פעולה בקבלת החלטות, מיומנויות של עבודת צוות ועבודה קבוצתית בכדי להגיע לפתרון ולדעת להכיל ולקבל דעות שהן שונות על ידי חיזוק הסובלנות. הבנת נקודות מבט שונות, שכל אחד יראה שהקונפליקט הוא לא אישי וזה בסדר שיש קונפליקט וצריך להתמקד בצרכים, לבחון מטרה משותפת מבלי לפגוע בצד האחר. לדעת לפתור בעיות, להביע את הרגשות ולהקשיב לאחר וכמובן לפעול לקבלת החלטות משותפת, רציונלית ועל בסיס מודלים שיתופיים לפתרון קונפליקט. חיזוק האחריות החברתית.

קהל היעד: תלמידים בכיתה ט' הלומדים במערכת החינוך הרגילה בחברה הערבית

שילוב הפעילות בתחומי הדעת: ניתן לשלב את הפעילות בתחומי דעת רבים כגון מקצועות הומניים, היסטוריה, אזרחות, דת (קונפליקטים בין מנהיגי דת), שפה וספרות על ידי קונפליקטים בין דמויות ומילים, קונפליקטים בין מנהיגים, במקצוע המדעים קונפליקטים על תהליכים מדעיים שונים ומדענים. גם בתחומים שונים בכישורי חיים למשל קונפליקטים משפחתיים, אישיים, כלכליים וחברתיים. דוגמא מתחום ההיסטוריה על ידי קונפליקטים שונים בין מנהיגים, בין מדינות שונות על ידי האינטרסים של כל מדינה אבל המטרה היא שכל מדינה תצליח ויהיה שקט וביטחון לאזרחים. מעבר לזאת, ניתן להשתמש בזה במקצוע החינוך הגופני ומעולם הספורט על ידי קונפליקטים בענף מסוים. פעילות זו מותאמת לכישורי חיים כי המטרה היא לפעול לפתרון קונפליקטים על ידי מודעות עצמית גבוהה ומוצלחת ויכולת להתמודד עם אתגרים ברמה הרגשית, וויסות ושליטה עצמית כי כשתלמידים נכנסים לקונפליקטים עם תלמידים אחרים הם נכנסים למצב של כעס ומפגינים רגשות שליליים ולכן יש לסייע להם ללמוד לשלוט ברגשותיהם. כך התלמידים יכירו את המודל ויישמו אותו במצבים שונים בחייהם תוך תקשורת אפקטיבית והתמודדות עם רגשות שליליים.

פעילות זו מותאמת לכישורי חיים

כתיבת תכנית מוצעת בה ניתן לשלב הוראת תרשים הענן

הקדמה (10 דקות): רקע על הקונפליקט וחשיבות הפתרון שלו

שלום רב תלמידים, היום אנו נלמד על קונפליקטים, אנחנו נעשה סבב היכרות וכל אחד יספר סיפור קצר על קונפליקט שהוא חווה בכיתה, בבית הספר, בבית עם המשפחה, עם חברים וחברות.

אחר כך עושים הצבעה איזה קונפליקט הכי מעניין ולוקחים שני קונפליקטים, מדברים עליהם ועושים את ענק הקונפליקט על הלוח.

שיעור (30 דקות): ניתוח ענן הקונפליקט

שימוש בשאלות מכוונות: מדוע לדעתכם מתרחשים קונפליקטים? מהי המטרה בכל קונפליקט? למה אנחנו חווים אותם הרבה בחיים?

לכוון את התלמידים: בכל קונפליקט יש צרכים שונים ומטרות שונות, אינטרסים שונים, אנו חווים קונפליקטים עם אחרים כי לכל אחד יש צרכים שונים ומטרות שונות בחיים ולכן חשוב להתמודד עמם.

אנו חווים קונפליקטים רבים בחיים ולכן חשוב מאוד להתמודד עמם, לדעת לנתח אותם ולפתור אותם בצורה מכובדת. אתם יודעים למה? תענו לי, למה חשוב שנדע לפתור את הקונפליקטים בצורה נכונה? אנו נכנסים לקונפליקטים עם חברים אבל אנחנו רוצים להיות בקשר איתם ועם בני המשפחה אבל אנחנו אוהבים אותם ולכן חשוב לפתור את הקונפליקט כדי שמערכת היחסים תהייה חיובית יותר ולטווח ארוך וכמו שאנחנו רוצים שיבינו אותנו אז חשוב שגם אנחנו נבין את הצד האחר.

אז, מה הקונפליקט שאתם בחרתם?

בוחרים קונפליקט בין שני תלמידים או בין מורה לבין תלמיד מתוך מה שהתרחש בבית הספר, מציירים בלוח את הענן הקונפליקט עם התרשים.

מהן המטרות של כל צד?

מהם הצרכים המנוגדים?

רצונות, הנחות

מטרה משותפת: כדי לפתור את הקונפליקט ולשמור על קשר חיובי, חשוב שיכילו אותנו, חשוב מאוד שאנו נוכל להביע את עצמנו ובצורה שאינה פוגענית, אנחנו גם נבין את האחר ואת הרצון שלו, הרציונל שלו בנושא ולכן נכיל את זה למען מטרה משותפת.

דוגמא: קונפליקט בין מורה לבין תלמיד

מטרה של המורה: לנהל שיעור בצורה תקינה ולהעביר את החומר לפי הדרישות של משרד החינוך.

המטרה של התלמיד: להתבטא ולספר על החיים שלו, להביע את הדעה שלו לנושאים השונים בכל דבר.

צורך המורה: להספיק את החומר, לשפר את הישגי התלמידים, לשמור על הכללים.

צורך התלמיד: להתבטא, לדבר, שיקשיבו לו, לשבור שגרה, למידה מעניינת.

מטרה משותפת: המורה רוצה שהתלמידים יצליחו וגם התלמיד הספציפי וגם התלמיד רוצה להצליח ולכן יש להעביר את החומר ולאפשר לתלמיד להתבטא ולהביע דעה בצורה מוגבלת תוך התחשבות בהספק חומר הלמידה.

פעילות כיתתית: רבע שעה

חלוקה של התלמידים לקבוצות של שלישייה או רביעייה, לחשוב על קונפליקט מסוים שרלוונטי ויכול להתקיים בין הצדדים, לנתח אותו לפי הענן ולצלם סרטון איך כל אחד מציג את הצד שלו ואחר כך הם מנתחים את זה על בסיס הענן ומגיעים למטרה משותפת, הסרטון יכול לעלות ל You Tube  או לאינטרנט.

משימה אישית לבית: כל תלמיד יחשוב על קונפליקט שהוא הרגיש ברמה האישית, בין שני רצונות מנוגדים וינתח את זה לפי ענן הקונפליקט, זה קונפליקט בינו לבין עצמו.

פעילות לסיום: שיתוף ודיון בתובנות ובמסקנות

משוב מודעות

מה דעתכם על השיעור בנושא קונפליקטים? מה אהבתם? למה התחברתם? מה אתם לוקחים עמכם הלאה?

הערכה רפלקטיבית (ניתן למלא בבית): מה הרגשתם בפעילות? כיצד חוויתם אותה? מה למדתם על עצמכם? מה אתם לוקחים מכך לניהול קונפליקטים אישיים וחברתיים? מה אהבתם יותר ומה פחות? מה הייתם ממליצים לשפר  בנושא?

# data[].attributes.headline
ראנין דיראוי +סואסן כנעאני 

# data[].attributes.subject
ראנין דיראוי +סואסן כנעאני 

# data[].attributes.body
קהל היעד:

צוותי מורים בחטיבת-הביניים.

ניתן להתאים גם לתלמידים בכיתות הגבוהות או להורים המעורבים.

תחומי דעת משולבים:

חינוך חברתי ורגשי.

תקשורת בין-אישית.

טכנולוגיה בחינוך.

מטרות הפעילות:

הבנת מרכיבי ענן הקונפליקט.

עידוד שיתוף פעולה ותקשורת בין-אישית.

פיתוח כישורי הבעה רגשית ופתרון בעיות.

תוכנית הפעילות:

1. הקדמה והצגת הסיפור (3 דקות):

הצגת סיפור הקונפליקט: הכנסת טכנולוגיות חדשות לחטיבת-הביניים והתגובות של המנהל והמורים.

הסבר על תרשים ענן הקונפליקט: רצונות, צרכים, הנחות, מטרה משותפת.

2. הרצאה קצרה ודיון פתוח (7 דקות):

הצגת דוגמאות נוספות לקונפליקטים ופתרונן בענן הקונפליקט.

דיון פתוח עם המשתתפים על קונפליקטים שהם חווים ושימוש בענן הקונפליקט.

3. פעילות קבוצתית - יצירת סרטונים (10 דקות):

חלוקה לקבוצות של 4-5 משתתפים.

כל קבוצה תבחר אלמנט אחד מענן הקונפליקט ותיצור סרטון קצר (2-3 דקות) המדגים את המרכיב ואת הפתרון הפוטנציאלי.

4. משחק בית-משפט מדומה (10 דקות):

כל קבוצה תעמוד בבית-משפט מדומה ותציג את הטיעונים והפתרון שלה.

יתר המשתתפים ישמשו כקהל וישאלו שאלות או יציעו שיפורים.

5. סקר בין מבוגרים (מעבר לפעילות - 5 דקות להנחיות):

כל קבוצה תיצור סקר קצר שתפנה להורים או צוות מורים אחר, כדי להבין את דעתם על הקונפליקט והפתרונות האפשריים.

הסקר יופץ כפעילות המשך והתוצאות יידונו במפגש הבא.

6. משוב והבעת רגשות (5 דקות):

כל משתתף יכתוב על פתק את רגשותיו בנוגע לפתרונות שהוצגו.

הפתקים ייאספו ויישתפו עם הקבוצה הגדולה, תוך כדי דיון על התחושות שהופיעו.

7. סיכום וסגירה (5 דקות):

סיכום המסקנות המרכזיות מהפעילות.

דיון על החשיבות של הבנת דעות שונות ורגשות בתהליך פתרון קונפליקטים.

באמצעות פעילות זו, המשתתפים יוכלו לחוות את מורכבות הקונפליקטים, לפתח כישורי תקשורת והבנה בין-אישית, ולתרגל פתרון בעיות באופן יצירתי ומכוון.

# data[].attributes.headline
מנאר אגבאריה+ עביר אגב

# data[].attributes.body
מנאר אגבאריה+ עביר אגבאריה

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות- עבודה סופית

# data[].attributes.headline
כוותר גראבה בראזי

# data[].attributes.subject
כוותר גראבה בראזי

# data[].attributes.body
מקונפליקט לדיאלוג - סדנה חווייתית לצוות המורים"

תכנית פעילות: "מקונפליקט לדיאלוג - סדנה חווייתית לצוות המורים"

קהל היעד : צוות מורים בבית ספר יסודי

משך : 3 מפגשים של שעתיים כל אחת

מטרות :

היכרות עם כלי ענן הקונפליקט

פיתוח מודעות עצמית וחברתית בניהול קונפליקטים

יצירת שפה משותפת לפתרון קונפליקטים בבית הספר

מפגש 1: היכרות עם הכלי (120 דקות)

פתיחה חווייתית (20 דקות)

סבב "זיכרון קונפליקט מהילדות"

שיתוף ברגשות שעלו מהזיכרון

הצגת ענן הקונפליקט (30 דקות)

הסבר תיאורטי

דוגמה מודרכת

דיון על רכיבי הענן

התנסות ראשונית (40 דקות)

עבודה בזוגות על קונפליקט אישי

מילוי תרשים ענן בליווי הנחייה

סיכום ומשוב (30 דקות)

שיתוף בבנות

דיון על רגשות שעליו

מפגש 2: יישום דיגיטלי (120 דקות)

חימום (20 דקות)

תרגיל מיינדפולנס

חיבור לנושא דרך סיפור אישי

יצירת סרטונים (60 דקות)

חלוקה לקבוצות של 3-4 מורים

שימוש ב-Video AI ליצירת סרטון המציג קונפליקט

שילוב ענן הקונפליקט בסרטון

הקרנה ודיון (40 דקות)

צפייה בסרטונים

ניתוח משותף

משוב עמיתים

מפגש 3: הטמעה בית ספרית (120 דקות)

פתיחה רפלקטיבית (20 דקות)

שיתוף בהתנסויות מהשטח

זיהוי אתגרים והצלחות

פיתוח תכניות אפליקציה (60 דקות)

עבודה בצוותי מקצוע

תכנון שילוב הכלי בתחומי הדעת

יצירת מערכי שיעור

הצגה ומשוב (40 דקות)

הצגת התכניות

משוב קבוצתי

קביעת יעדים להמשך

מחשבה הערכה :

רפלקציה אישית

תוצר קבוצתי (סרטון)

תכנית אפליקציה מקצועית

פעיל פעילה בדיונים

שילוב SEL:

מודעות עצמית: זיהוי רגשות בקונפליקט

מודעות חברתית: הבנת נקודת מבט אחרת

ניהול עצמי: ויסות רגשי בעת קונפליקט

מיומנויות חברתיות: עבודה בצוות

קבלת החלטות אחראית: בחירת פתרונות מיטביים

נעזרתי ב-AI לפיתוח מבנה הסדנה, אך התכנים והפעילויות מבוססים על ניסיון בשטח והותאמו לצרכי צוות ההוראה.

# data[].attributes.headline
הצעה לפעילות ח

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות חווייתית ללמידה שיטתית של "ענן הקונפליקט"

מבוא:

הפעילות המוצעת נועדה להטמיע את מודל "ענן הקונפליקט" באופן מעשי ויעיל בקרב קהל היעד, תוך פיתוח מיומנויות חיוניות לפתרון סכסוכים. הפעילות משלבת בין תיאוריה מעשית להתנסות חווייתית, ומאפשרת למידה עמוקה והפנמה של הכלים המוצגים.

קהל יעד:

הורים: סדנאות הכשרת הורים בנושא תקשורת בין-אישית וניהול קונפליקטים במשפחה.

מטרות הפעילות:

1       הבנה תאורטית: היכרות מעמיקה עם מודל "ענן הקונפליקט" ועקרונותיו המרכזיים.

2       יישום מעשי: פיתוח מיומנויות לניתוח סיטואציות קונפליקטואליות וזיהוי גורמיהן.

3       פיתוח מיומנויות חברתיות: חיזוק יכולות תקשורת אפקטיבית, אמפתיה והקשבה פעילה.

4       חשיבה ביקורתית: עידוד חשיבה יצירתית ופיתוח אסטרטגיות לפתרון סכסוכים.

תוכנית הפעילות:

הרצאה מבוא (30 דקות):הצגת מודל "ענן הקונפליקט" באופן ויזואלי ומילולי.הסבר על הרכיבים השונים של הענן: גורמים, רגשות, צרכים, עמדות.הדגמת השימוש בענן באמצעות דוגמאות מחיי היום-יום.

תרגול מעשי (45 דקות):

חלוקה לקבוצות קטנות.

כל קבוצה תבחר קונפליקט מהחיים האישיים או מקריאת מקרה ותבנה יחד ענן קונפליקט משלה.

דיון קבוצתי על התהליך: אילו גורמים זוהו? כיצד קשורים הגורמים זה לזה? אילו רגשות עלו?

סימולציה (60 דקות):

חלוקה לתפקידים: כל משתתף יקבל תפקיד בסיטואציית קונפליקט.

הקבוצות ישחקו את הסיטואציה, תוך שימוש בכלים שלמדו על ענן הקונפליקט.

דיון משוב: מה עבד טוב? מה היו הקשיים? אילו לקחים נלמדו?

סיכום והערכה (15 דקות):

דיון פתוח: מה למדנו מהפעילות? כיצד ניתן ליישם את הכלים בחיי היום-יום?

משוב אישי: כל משתתף ישתף בתחושותיו ובחוויה שלו מהפעילות.

# data[].attributes.headline
תוכנית מוצעת לפעילות:

# data[].attributes.subject
תוכנית מוצעת לפעילות:

# data[].attributes.body
1. הקדמה והסבר (15ד')

o הצגת כלי "ענן הקונפליקט" והסבר על המיומנויות שהוא מפתח.

o שיחה על החשיבות של מודעות חברתית ורגשית ביחסים בין אישיים ובבית הספר.

2. חלוקה לקבוצות (10ד')

o המשתתפים יחולקו לקבוצות של 4-5 אנשים.

o כל קבוצה תקבל תרחיש קונפליקט לדוגמה מבית הספר, כגון אי הבנה בין תלמידים או קונפליקט צוותי.

3. עבודה קבוצתית (30ד')

o יצירת תרשים ענן קונפליקט: כל קבוצה תכין תרשים שבו הם יציגו את הרצונות, הצרכים, המטרות המשותפות וההנחות של הצדדים המעורבים בקונפליקט.

o הכנת סרטון/משפט מדומה: לאחר יצירת התרשים, כל קבוצה תבחר אחד מהבאים:

 סרטון: ליצור תסריט קצר ולצלם סרטון שבו הם מציגים את הקונפליקט והפתרון שלו.

 בית משפט: לערוך משפט מדומה שבו כל צד מציג את נקודת המבט שלו, והקבוצה יחד מחפשת פתרון משותף.

o סקר בין מבוגרים: כל קבוצה תערוך סקר קציר בין חברי צוות אחרים או הורים, כדי לקבל משוב על הקונפליקט והפתרון שהציעו.

4. מצגת ועיבוד (30ד')

o כל קבוצה תציג את הסרטון, המשפט המדומה או תוצאות הסקר שלה לשאר המשתתפים.

o דיון פתוח על מה שלמדו מהתרגיל, איך הם הרגישו במהלך העבודה הקבוצתית, ומה ייקחו לעבודה החינוכית שלהם.

5. סיכום ומשוב (15ד')

o המשתתפים יחליפו ביניהם משוב על הפעילות והלמידה.

o כל משתתף יכתוב משוב אישי על התובנות שלו וימסור למנחה.

אלמנטים רגשיים וחברתיים:

• הבעת רגשות: במהלך הדיון יינתן דגש על הבעת רגשות דרך שיתוף חוויות אישיות.

• מודעות והערכה: המשתתפים ילמדו להעריך את נקודת המבט של האחר ויפתחו מודעות למחשבות והרגשות שלהם ושל אחרים.

נעזרנו בכלי AI כדי לפתח את התוכנית, על מנת לוודא שהפעילות תהיה מגוונת ומכילה את כל המאפיינים הנדרשים.

שיתוף בפדלט:

הפעילות תשותף גם בפדלט בקישור: לחץ כאן

גורגינה גנטוס + רים חאג

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות לשעת מחנך

# data[].attributes.headline
פעילות יישומית בנושא:  העלאת המודעות ללקות שמיעה והשפעתה על הפן החברתי-רגשי

# data[].attributes.subject
פעילות יישומית בנושא:  העלאת המודעות ללקות שמיעה והשפעתה על הפן החברתי-רגשי

# data[].attributes.body
דוגמאות לסיפורים

סיפור 1:

ליבי לומדת בכיתה ח בהפסקה היא נהנית לשבת עם החברות ולדבר. תלמידים רבים נשארים בכיתה משחקים, משוחחים והרעש גדול מאוד. ליבי יושבת עם קבוצת חברות ופתאום נכנסת תלמידה שליבי וחברותיה רבו איתה. דינה, חברה של ליבי מסתכלת על רחל שנכנסה בדיוק לכיתה, דינה מתקרבת לליבי ולוחשת לה משהו באוזן, ומיד פורצת בצחוק גדול. ליבי לא צחקה מיד,  לליבי יש ירידה בשמיעה ולכן לא שמעה את הלחישה שדינה לחשה לה באוזן. ליבי הרגישה מתוסכלת.

סיפור 2:

רותם לומדת בכיתה ז בחטיבת ביניים בעיר מגוריה. היא חברותית ואהובה על כל חברותיה בכיתה. לרותם יש כאבי בטן כבר תקופה מאוד ארוכה. היא התלוננה על כך למשפחתה ונקבע לה תור לרופא מומחה. אמא שלה והיא הולכות לרופא ביום שני בבוקר. רותם מקווה שהרופא המומחה יתייחס ברצינות לתלונותיה על כאבי הבטן וימצא פיתרון לסבלה. כאשר נכנסו לחדר הרופא, הרופא ביקש את הכרטיס של רותם והסתכל בתיק הרפואי של רותם, פניו היו מוסתרות על ידי מסך המחשב ומופנות למסך, ולא הפסיק לשאול שאלות. רותם לא הצליחה לקרוא את השפתיים של הרופא ולא הבינה את השאלות ולכן לא יכלה לענות. אמא שלה ענתה על השאלות לא בצורה מדויקת כמו שרותם רצתה לענות. רותם חשה תיסכול רב מכך שהיא לא ענתה בעצמה

סיפור 3:
שי הגיע לכיתה אחרי שבועות רבים של בידוד ביתי בגלל נגיף הקורונה. על פי ההנחיות צוות המורים והתלמידים חייבים לעטות על פניהם מסיכות לאורך כל יום הלימודים. לשי יש ירידה בשמיעה והוא נעזר בקריאת שפתיים באופן משמעותי על מנת להבין את מה שנאמר בכיתה. המסיכות מסתירות את השפתיים ושי לא מצליח להבין מה שמדברים איתו.

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות יישומית

# data[].attributes.headline
תהאני אבו אסעד+ פרג עו

# data[].attributes.body
תהאני אבו אסעד+ פרג עותמאן

מטרת הפעילות

באמצעות הפעילויות לחזק את הקשרים החברתיים בין חברי הצוות ולשפר את הלמידה הרגשית.

1. פתיחה 5דקות:

התחילו את הישיבה עם תרגיל חימום קצר שיכלול שיתוף חוויות חיוביות או אתגרים מהשבוע שעבר. זה יכול לעזור לחבר את הצוות וליצור אווירה פתוחה.

2. דיון על רגשות: הקדישו זמן לדון ברגשות השונים שחברי הצוות חווים בעבודתם. ניתן לבקש מכל אחד לשתף רגש אחד שהוא חווה באופן תדיר בעבודה ומה הגורמים לכך.

3. תרגול אמפתיה: 10 דקות

מחלקים את הצוות לזוגות ומבקשים מהם לשתף חוויה מאתגרת שהם חוו בעבודה. ןצריך שהצד השני צריך להקשיב ולהביע אמפתיה, ולא להציע פתרונות מיד.

4. פעילות קבוצתית: 15 דקות

מערכים פעילות קבוצתית שמבוססת על שיתוף פעולה, כמו פתרון חידה או אתגר קבוצתי. זה יחזק את הקשרים בין החברים.

5. סיכום: 15 דקות

בסוף הישיבה, מבקשים מכל חבר צוות לשתף פעולה או פעולה אחת שהוא מתכוון לעשות כדי לשפר את התחושה הכללית בצוות.

# data[].attributes.headline
פעילות עם הורים מירוות   ו ניבאל

# data[].attributes.subject
פעילות עם הורים מירוות   ו ניבאל

# data[].attributes.body
קהל יעד:

אימהות לילדים בגיל ההתבגרות, המעוניינות לשפר את התקשורת והיחסים עם ילדיהן בעזרת כלים לניהול קונפליקטים.

מטרות הפעילות:

1. להקנות לאימהות כלים לניתוח ופתרון קונפליקטים עם בני נוער באמצעות "ענן הקונפליקט".

2. לפתח מודעות רגשית והבנה של עמדות הילדים, תוך שיפור התקשורת והיחסים במשפחה.

3. לעודד הבעה רגשית, אמפתיה ושיתוף פעולה בבית.

4. להראות כיצד ניתן ליישם את הכלים בתחומי הדעת, למשל בשיחות משפחתיות או סדנאות הורים-ילדים.

שילוב בתחומי הדעת:

1. חינוך חברתי: הבנת מורכבות הקונפליקטים ביחסים קרובים ושיפור כישורים בין-אישיים.

2. מדעי החברה ופסיכולוגיה: ניתוח גורמי קונפליקט והבנה רגשית.

3. תקשורת בין אישית: פיתוח כישורי הקשבה, ביטוי רגשי ושיתוף פעולה.

שלבי הפעילות:

1)    הקדמה – הכרת המודל "ענן הקונפליקט (10 דקות)

הצגת הקונפליקט: אני פותחת בדיון על קונפליקטים טיפוסיים המתרחשים בין אימהות למתבגרים (כמו נושאי זמן מסך, חובות ביתיות, או החלטות אישיות).

היכרות עם "ענן הקונפליקט": אני מסבירה את מרכיבי הענן – רצונות, צרכים, הנחות ומטרה משותפת – וכיצד ניתן להשתמש בו כדי להבין את עמדות שני הצדדים.

שאלות מכוונות למודעות רגשית: אני מזמינה את האימהות לשאול את עצמן שאלות כמו "כיצד אני מרגישה בקונפליקט עם ילדי?" ו-"מה עשוי לגרום לו להרגיש כפי שהוא מרגיש?"

2)     חלוקה לקבוצות וניתוח קונפליקט אמיתי (20 דקות)

אני מחלקת את האימהות לקבוצות של 3-4 משתתפות. כל אם מתארת קונפליקט אמיתי שהתרחש לאחרונה עם ילדיה.

משימה בקבוצות: כל אם מנתחת את הקונפליקט דרך מודל "ענן הקונפליקט", וממלאת תרשים שמתאר את הרצונות, הצרכים, ההנחות והמטרה המשותפת של כל צד. שאר האימהות בקבוצה מעניקות משוב ומציעות תובנות נוספות.

3) המחשה יצירתית – יצירת סרטוני סימולציה (30 דקות)     הנחיות לסרטון: כל קבוצה מתבקשת ליצור סרטון קצר (2-3 דקות) המדמה את הקונפליקט, מציג את עמדות האם והילד, ואת הפתרון שהוצע בעזרת "ענן הקונפליקט".

שימוש בכלי AI: אנו נעזרות בכלי AI לעריכת הסרטונים, כדי להמחיש את הרגשות והמחשבות של כל צד (כמו בועות טקסט שמציגות את המחשבות של האם והילד).

מטרת הסרטון: סרטון הסימולציה עוזר לאימהות להתנסות במבט מהצד על הקונפליקט ולהבין את חשיבות ההקשבה לצרכי ילדיהן.

4) הצגת הסרטונים ודיון בסגנון "בית משפט משפחתי(30 דקות)

הצגת הסרטונים: כל קבוצה מציגה את הסרטון שלה, ושאר האימהות מוזמנות לצפות ולנתח את הפתרון.

דיון ושיפוט: כל אם משתפת את תובנותיה לגבי הפתרון, ומה הייתה עושה אחרת. אני מנחה את הדיון כדי לוודא שהאימהות מבינות את הערך של מודל "Win-Win" והקשבה הדדית.

5)    סקר קונפליקטים – משימת בית (5 דקות הדרכה + ביצוע בבית)

אני מציעה לאימהות לערוך סקר קצר עם ילדיהן בנוגע לקונפליקטים שנחוו בעבר. השאלות כוללות: "מה גרם לך להרגיש הכי מובן בקונפליקט הזה?" ו-"מה לדעתך יכול היה לעזור לשפר את השיח?"

שיתוף הממצאים במפגש הבא:

האימהות יתבקשו לשתף את הממצאים במפגש הבא ולדון בדרכים נוספות ליישום עקרונות "ענן הקונפליקט" בבית.

6)    סיכום ומשוב מודעות (10 דקות)

סבב שיתוף: כל אם משתפת תובנה אחת מהפעילות, במיוחד על ההשפעה האפשרית של שינוי התגובה או הגישה בקונפליקטים עתידיים עם ילדיה.

רפלקציה אישית: אני מבקשת מכל אם לכתוב משוב על הפעילות, עם שאלות כמו "מה למדתי על עצמי כאמא?", "איך אוכל להשתמש בכלים אלו בקונפליקטים עתידיים עם ילדיי?".

דיון מסכם: אני מסבירה את חשיבות המיומנויות החברתיות-רגשיות בניהול קונפליקטים במשפחה וכיצד מודל "ענן הקונפליקט" יכול לתרום לשיפור היחסים בין ההורים לילדים.

# data[].attributes.headline
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית  -כישורי חיים. מריסאת ויסאל-חלאיילה מנאר

# data[].attributes.subject
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית  -כישורי חיים. מריסאת ויסאל-חלאיילה מנאר

# data[].attributes.body
"ענן הקונפליקט - מהסערה לשלווה"

מטרות הפעילות:

-       ללמד את המשתתפים את כלי "ענן הקונפליקט" לניתוח ופתרון קונפליקטים.

-       לפתח כישורים חברתיים-רגשיים הכוללים מודעות עצמית, מודעות חברתית, יחסים בין-אישיים, וקבלת החלטות.

-       לעודד חשיבה ביקורתית, הבעת רגשות ומודעות לסובבים.

קהל היעד:

הפעילות מיועדת לתלמידי כיתות ה'-ו', לצוותי חינוך או להורים.

תחומי הדעת המשולבים בפעילות:

הפעילות יכולה להשתלב בתחומים כמו אזרחות, חינוך חברתי-רגשי, לשון ותקשורת בין-אישית.

אזרחות- תחום האזרחות עוסק במיומנויות חברתיות כמו שיתוף פעולה, סובלנות וכבוד הדדי, אשר עומדים בבסיס היכולת לפתור קונפליקטים בצורה בונה. באמצעות פעילות "ענן הקונפליקט", התלמידים לומדים כיצד לנתח מצבים של קונפליקט ולהגיע לפתרון שמטיב עם כל הצדדים. ניתן לשלב את הפעילות כחלק מלימוד נושאים באזרחות כמו זכויות הפרט, ניהול קונפליקטים בחברה, והתמודדות עם דעות שונות. פעילויות כמו יצירת סרטון בנושא קונפליקט, ניתוח מצבים שונים ושימוש ב"בית משפט" יעזרו לתלמידים להבין את המשמעות של קבלת החלטות מושכלות ואחראיות.

חינוך חברתי-רגשי (SEL)- הפעילות משתלבת באופן ישיר בתוכנית החינוך החברתי-רגשי, שמטרתה לפתח כישורי מודעות עצמית, מודעות חברתית, יכולות בין-אישיות וקבלת החלטות. הכלי "ענן הקונפליקט" מתאים במיוחד לתרגול מיומנויות אלה, כשהתלמידים נדרשים להכיר את רגשותיהם, להביע אותם בצורה מותאמת, ולהתחשב ברגשות וברצונות של אחרים. במהלך הפעילות, כל תלמיד מפתח יכולת להבין את נקודת המבט של חברי הקבוצה האחרים, דבר שמחזק את תחושת האמפתיה ואת היכולת להקשיב לאחרים.

לשון ותקשורת-  תחום הלשון והתקשורת מתמקד בפיתוח כישורי ביטוי אישי, הקשבה, ודיון ביקורתי. באמצעות פעילות "ענן הקונפליקט", התלמידים מתנסים ביצירת דיאלוגים ומשחקי תפקידים שמדמים מצבי קונפליקט, דבר המאפשר להם לתרגל יכולות תקשורתיות כמו הצגת עמדות, ניסוח רגשות והקשבה לדעות אחרות. חלק מהפעילות שבו התלמידים יוצרים סרטון או מציגים את הקונפליקט בצורה משחקית, מפתח את יכולתם להביע רעיונות בצורה מובנית וברורה, ומסייע להם בתרגול כלים לשוניים ואמצעי שכנוע.

תוכנית הפעילות המוצעת:

הפעילות "ענן הקונפליקט - מהסערה לשלווה" משתלבת היטב בתחום כישורי החיים, שכן היא נועדה לפתח מיומנויות חברתיות-רגשיות משמעותיות לתלמידים, כגון ניהול קונפליקטים, פתרון בעיות, תקשורת בין-אישית, ומודעות עצמית וחברתית. באמצעות פעילות זו, התלמידים לומדים כיצד להתמודד עם קונפליקטים בחייהם האישיים והחברתיים, להביע רגשות באופן מותאם, להקשיב לאחרים, ולמצוא פתרונות שמטיבים עם כל הצדדים המעורבים (פתרון Win-Win). כישורים אלו הם חיוניים להתמודדות עם מצבי חיים שונים ולפיתוח יכולת קבלת החלטות מושכלת.

פעילות זו גם מקנה לתלמידים הבנה מעמיקה יותר של תהליכים רגשיים וחברתיים, ומכינה אותם לאתגרים יומיומיים בהם הם עשויים להיתקל, כמו אינטראקציות חברתיות, חוויות של קונפליקט בקבוצה, ויכולת לשתף פעולה ולתמוך באחרים בסביבה החברתית שלהם.

היכרות עם "ענן הקונפליקט" (10 דקות):

המנחה יסביר את השיטה של "ענן הקונפליקט" תוך הצגת רכיבי התרשים: רצונות, צרכים, הנחות, ומטרה משותפת.

דוגמה מחיי היומיום תינתן על לוח הכיתה, תוך הצגת קונפליקט פשוט בין שני תלמידים (למשל, חוסר הסכמה לגבי משחק במהלך ההפסקה).

התלמידים ידונו בדוגמה ויזהו את הצרכים והרצונות של כל צד.

עבודה קבוצתית - ניתוח קונפליקט ופתרון יצירתי (20 דקות):

התלמידים בכיתה יתחלקו לקבוצות קטנות (5 תלמידים בקבוצה). כל קבוצה תקבל דוגמה לקונפליקט (למשל, שני תלמידים שרוצים לבצע פעילות שונה במהלך שיעור חופשי, קונפליקט בין 2 תלמידים בהפסקה ועוד..)

כל קבוצה תבנה את "ענן הקונפליקט" על פי המידע שקיבלה:

רצונות: מה כל צד רוצה להשיג?

צרכים: אילו צרכים עומדים בבסיס הרצונות?

הנחות: אילו הנחות קיימות בקשר לקונפליקט?

מטרה משותפת: מהו היעד המשותף ששני הצדדים רוצים להשיג?

לאחר מכן, כל קבוצה תציג פתרון מסוג Win-Win לקונפליקט, באופן שמכבד את הצרכים של כל צד.

יצירת סרטון או משחק תפקידים בנושא קונפליקט ופתרון Win-Win (דקות 30)

כל קבוצה תתכנן ותצלם סרטון קצר המתאר את הקונפליקט, תוך הדגמה של הפתרון שהציעו על פי "ענן הקונפליקט". אפשר באמצעות ה AI להציע להם אתרים

אם אין אפשרות לצלם, הקבוצה תערוך משחק תפקידים שבו כל אחד מחברי הקבוצה מציג דמות בקונפליקט ופתרון.

בסוף הצגת הסרטון או המשחק, כל קבוצה תדון בכיתה על התהליך שעברה, כולל הקשיים והצלחות בניתוח הקונפליקט.

בית משפט לקונפליקטים (15 דקות):

כל קבוצה תציג את הקונפליקט והפתרון שלה בפני "בית משפט" המורכב מתלמידים מהכיתה האחרת או מצוות המורים.

"בית המשפט" ייתן משוב לקבוצה על הפתרון שהציגה, תוך דגש על היבטים חברתיים, הבעת רגשות ויכולת לשלב בין הצרכים של שני הצדדים.

משוב וסיכום אישי (10 דקות):

כל תלמיד יתבקש לכתוב משוב קצר על חווייתו האישית מהפעילות: מה למד על פתרון קונפליקטים? איך הרגיש כשהיה צריך להתחשב ברגשות ורצונות של אחרים?

ניתן להשתמש בטכנולוגיות AI כדי ליצור סקר בין המבוגרים או בין תלמידים לגבי הדרך בה הם תופסים את הקונפליקט ואת פתרונו, ולהציג את תוצאות הסקר במהלך הדיון הכיתתי.

שילוב אלמנטים רגשיים-חברתיים ומשוב מודעות: הפעילות כוללת הבעת רגשות ומודעות, הן ברמה האישית והן הבין-אישית. היא משלבת אלמנטים של הקשבה, שיתוף פעולה, הבנת הצרכים של אחרים, והבעת רגשות בצורה מכבדת ובונה.

הערה: נעזרתי בכלי AI כדי לנסח את תוכנית הפעילות ולהציע רעיונות יצירתיים לסרטונים ולמשחקי תפקידים.

# data[].attributes.headline
לצוות להורים או בכתה -

# data[].attributes.body
לצוות להורים או בכתה - איך תלמדו את האוכלוסייה שלכם את ענן הקונפליקט? הפעילות צריכה לכלול מאפיינים רגשיים חברתיים ומשוב מודעות. מי קהל היעד? איך תשלבו את הפעילות בתחומי הדעת ? כתבו תוכנית מוצעת בה תשלבו הוראת תרשים הענן ותבקשו מהם בקבוצות פעילות קבוצתית ליצור סרטונים, בית משפט, סקר בין מבוגרים. ניתן להיעזר כמובן בכלי AI. אך זכרו לערוך את התשובה ולכתוב שנעזרתם ב AI. כל פעילות צריכה לכלול אלמנטים של פעילות חברתית, הבעת רגשות מודעות והערכה.

# data[].attributes.headline
נאהד בדראן + חולוד טאהא

# data[].attributes.subject
נאהד בדראן + חולוד טאהא

# data[].attributes.body
. הצעה לפעילות במפגש הורים בנושא ענן הקונפליקט :

קהל היעד: הורים של תלמידי כיתה י"א.

המטרה:

-          להכיר חשיבות מעורבות ההורים, להבדיל בין מעורבות לבין התערבות במערכת.

-          לדעת לנתח קונפליקט

-          לדון בקונפליקטים שונים ולהביע עמדה

-          הבנת מסרים שונים מהסרטון

-          מחשבה על פתרון למניעת קונפליקט.

מהלך הפגישה:

שלב ראשון : פתיחה:

צפייה בסרטון:

קונפליקט בין ההורים ומורה - חיפוש ב-Google

שלב שני: לדון במאפיינים רגשיים, הצגת הרגשות של ההורים לגבי שני הצדדים, ומשוב תוך היכרות המושג ענן הקונפליקט.

כל הורה מציג רגשות שונות שיכולים ללוות אותו לגבי אחד הצדדים.

מה התחושה של ההורה, מה התחושה של המורה, איפה אתם רואים שיש קונפליקט, איך הייתם עורכים הדיון על מנת למנוע קונפליקט, מה הצורך של האימא, מה הצורך של המחנכת.

שלב שלישי: יצירת סרטונים בעזרת הכלי AI:

-          לחלק לשתי קבוצות, קבוצה אחת מאמצת הקונפליקט של המחנך והשנייה הקונפליקט של ההורה. לבקש מכל קבוצה ליצור סרטון מזווית הראיה של כל צד לגבי האינטרסים השונים, והדילמות שליוו את שני הצדדים. בעזרת כלי AI.

-          הצגת שני הסרטונים בפני קהל ההורים, כל קבוצה מתבקשת להשיב על התחושות והדילמות של הקבוצה השנייה, יצירת דיון, כלומר כל קבוצה תציג העמדות והרגשות שלהם לגבי ההצגה.

- הצגת אסטרטגיות לפתרון הקונפליקט:

ההורים יציגו אסטרטגיות שונות שיכולים להביא לפתרון הסכסוך בין שני הצדדים.

מה המטרה המשותפת של שניהם, מה ההנחות של שני הצדדים.

הצגת הפתרונות: בסוף דיון בכל הפתרונות שהציגו אותם ההורים .

-           חשוב לציין כי בסרטון ניתן להבין זווית הראייה של הצד האחר יותר טוב, ואז יכולים לבטא אמפתיה כלפי הצד האחר, דבר המקל עלינו להגיע לפתרון win win.

שלב רביעי: הצגת התרשים בפני קבוצת ההורים, לנתיח הקונפליקט, הדילמה והאינטרסים השונים.

סיכום האירוע לפי הענן.

# data[].attributes.headline
מאת קולט ולינא

# data[].attributes.subject
מאת קולט ולינא

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית:

דוגמא למערך ישיבת צוות  SEL

להטמעת קונפליקט בנושא הערכת תלמידים במקצוע המתמטיקה

נושא הישיבה  : שילוב למידה חברתית רגשית SEL וניהול קונפליקטים רגשיים בנושא הערכת תלמידים במתמטיקה .

קהל יעד: צוות מורי מתמטיקה  (6 מורות).

זמן הישיבה : שעה וחצי

מטרות הישיבה:

1. המורים יפגינו אמפתיה כלפי התלמידים ויכולת תמיכה בהם על בסיס מאפיינים חברתיים רגשיים .

2. המורים יחשפו למרכיבי ענן הקונפליקטים ויבינו את חשיבותו.

3. המורים יפתחו שיטות לשיפור הערכת וביצוע התלמידים במתמטיקה,  תוך שימוש בעקרונות של למידה חברתית- רגשית .

4.המורים יתאמנו בשימוש באסטרטגיות חברתיות רגשיות לפתרון קונפליקט בצורה מקובלת.

5. המורים ישפרו את  האופן שבו הם מעריכים תלמידיהם, תוך התייחסות להתקדמותם הרגשית והחברתית ויכולת ההתמודדות שלהם עם הקשיים בלמידה.

שלבי הישיבה:

שלב פתיחה :

1. סרטון ופעילות ב פאדלט (10 דקות )

הרכז יציג סרטון שמתמקד ברגשות של תלמיד, אשר נכשל במבחן במתמטיקה (הסרטון נוצר ב invideo- ai )

לכניסה לסרטון לחץ  כאן

כל מורה יכנס לפאדלט , יבחר לו כרטיסיה ויכתוב עליה מה לקח מהסרטון שהוצג.

https://padlet.com/bahouthlina/padlet-j8bbtky4okeycnfm

2. דיון מקדים (תרגיל פתיחה ב wordwall):

( 20 דקות)

רכז המקצוע ישאל את המורים שאלות מנחות דרך האפליקציה wordwall.

לכניסה לפעילות לחץ כאן

שלב הבנת הקונפליקט:

3. משחק הסימולציה:( 5 דקות)

שני מורים יקבלו תרחיש המתאר תלמיד בעל קשיים רגשיים כך שהביטחון העצמי שלו  נמוך, בנוסף יש לו אתגרים חברתיים המשפיעים על הישגיו במתמטיקה.

המורים צריכים לבנות תכנית הערכה מותאמת אישית לתלמיד זה.

הקונפליקט בין שני מורים כך ש:

* מורה ראשון תומך בשיטת הערכה  הנשענת רק על הישגים במבחנים

* מורה שני תומך בהערכה הנשענת על שני מרכבים, הראשון  הוא: ההישגים המתמטיים  והשני שילוב  מדדי הישגים מתמטיים עם  מרכיבים רגשיים , תפקוד מבחינה  רגשית וחברתית כמו עבודה בקבוצת, הצגת פתרון, יזמות.

4. עבודה בקבוצות: (10 דקות)

רכז המקצוע מחלק את הצוות לזוגות, וכל קבוצה מקבלת דף שבו הנחיות לעבודה בנוסף לטבלה .

על סמך הסימולציה שהוצגה, נא למלא את הטבלה:

הצדדים

הצורך של כל מורה

הרצון של כל מורה

שלב הפתרון לפי ענן  קונפליקט:

5. עבודה בקבוצות: (20 דקות)

כל קבוצה מציגה את העבודה שלה.

הרכז מציג דרך מצגת את שלד ענן הקונפליקט ומסביר כל מרכיב בנפרד.

הרכז מחלק לכל קבוצה כרטיסיות עם תבנית ענן קונפליקטים ומבקש מכל קבוצה לחשוב על מטרה משותפת ופתרון לצרכים והרצונות שבחרה הקבוצה, ולמלא את הענן, ובזה  הוא נותן להם הזדמנות נוספת , להתבונן שוב בצרכים והרצונות שכתבו כדי להגיע למטרה משותפת ופתרון לקונפליקט.

6. הצגת הפתרונות: (10 דקות)

כל קבוצה תציג בשלב זה את ענן הקונפליקט שלה.

סיכום ודיון: (10 דקות)

7. סיכום הישיבה:

אחרי  הצגת כל הפתרונות כל מורה בתורו משתף את הקבוצה בערך המוסף שלו  מהישיבה.

8. רפלקציה אישית על הישיבה:

כל מורה אמור למלא את הטבלה מ 1 (נמוך) עד 4 (גבוה מאוד) בהתאם למה שחווה בישיבה זו:

המדד

1 נמוך

2 בינוני

3 גבוה

4 גבוה מאוד

1. היכולת לשתף פעולה בקבוצה  .

2. קידום עבודה ארגונית .

3. ניתוח מצבים חדשים

4. גילוי אמפתיה כלפי האחר .

5. שימוש בשפה מכבדת.

6. התפתחות ביכולת לניהול קונפליקט.

7. היכולת להעריך אפשריות.

8. היכולת להקשבה אפקטיבית.

9. פתיחות וקבלת משוב.

10 . היכולת לכוון את המחשבות לכיוון חיובי.

9. הרחבה: ( 5 דקות)

ניתן לשלב במערך הישיבה פעילות רפלקטיבית למורים, בה מבקשים מכל מורה לענות על טופס שמכיל 8 שאלות, אשר עוסקות במידת חשיבות ההיבטים הרגשיים בהערכה מתמטית, וזאת במטרה לאסוף תמונה שקופה ואמתית המשקפת מאפייני מחשבתם של הצוות בקשר לנושא זה, וכך ניתן לפתח פעילויות לישיבות בעתיד.

( נא להעתיק את הקישור )

https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSc9nZ3w2dgTQgJmPFxyrze8cIS4WVPqNMVwUI9x-YUTw3NTRA/viewform

חומרים נדרשים:

דפי עבודה וכלי כתיבה.

תרחיש כתוב על מורים (סימולציה).

כלי הצגה חזותי עבור הפעילויות, הסרטון  והסבר ענן הקונפליקט.

# data[].attributes.headline
מאת קולט ולינא

# data[].attributes.subject
מאת קולט ולינא

# data[].attributes.body
הצעה לפעילות יישומית חווייתית לימודית:

דוגמא למערך ישיבת צוות  SEL

להטמעת קונפליקט בנושא הערכת תלמידים במקצוע המתמטיקה

נושא הישיבה  : שילוב למידה חברתית רגשית SEL וניהול קונפליקטים רגשיים בנושא הערכת תלמידים במתמטיקה .

קהל יעד: צוות מורי מתמטיקה  (6 מורות).

זמן הישיבה : שעה וחצי

מטרות הישיבה:

1. המורים יפגינו אמפתיה כלפי התלמידים ויכולת תמיכה בהם על בסיס מאפיינים חברתיים רגשיים .

2. המורים יחשפו למרכיבי ענן הקונפליקטים ויבינו את חשיבותו.

3. המורים יפתחו שיטות לשיפור הערכת וביצוע התלמידים במתמטיקה,  תוך שימוש בעקרונות של למידה חברתית- רגשית .

4.המורים יתאמנו בשימוש באסטרטגיות חברתיות רגשיות לפתרון קונפליקט בצורה מקובלת.

5. המורים ישפרו את  האופן שבו הם מעריכים תלמידיהם, תוך התייחסות להתקדמותם הרגשית והחברתית ויכולת ההתמודדות שלהם עם הקשיים בלמידה.

שלבי הישיבה:

שלב פתיחה :

1. סרטון ופעילות ב פאדלט (10 דקות )

הרכז יציג סרטון שמתמקד ברגשות של תלמיד, אשר נכשל במבחן במתמטיקה (הסרטון נוצר ב invideo- ai )

לכניסה לסרטון לחץ  כאן

כל מורה יכנס לפאדלט , יבחר לו כרטיסיה ויכתוב עליה מה לקח מהסרטון שהוצג.

https://padlet.com/bahouthlina/padlet-j8bbtky4okeycnfm

2. דיון מקדים (תרגיל פתיחה ב wordwall):  ( 20 דקות)

רכז המקצוע ישאל את המורים שאלות מנחות דרך האפליקציה wordwall.

לכניסה לפעילות לחץ כאן

שלב הבנת הקונפליקט:

3. משחק הסימולציה:( 5 דקות)

שני מורים יקבלו תרחיש המתאר תלמיד בעל קשיים רגשיים כך שהביטחון העצמי שלו  נמוך, בנוסף יש לו אתגרים חברתיים המשפיעים על הישגיו במתמטיקה.

המורים צריכים לבנות תכנית הערכה מותאמת אישית לתלמיד זה.

הקונפליקט בין שני מורים כך ש:

* מורה ראשון תומך בשיטת הערכה  הנשענת רק על הישגים במבחנים

* מורה שני תומך בהערכה הנשענת על שני מרכבים, הראשון  הוא: ההישגים המתמטיים  והשני שילוב  מדדי הישגים מתמטיים עם  מרכיבים רגשיים , תפקוד מבחינה  רגשית וחברתית כמו עבודה בקבוצת, הצגת פתרון, יזמות.

4. עבודה בקבוצות: (10 דקות)

רכז המקצוע מחלק את הצוות לזוגות, וכל קבוצה מקבלת דף שבו הנחיות לעבודה בנוסף לטבלה .

על סמך הסימולציה שהוצגה, נא למלא את הטבלה:

הצדדים

הצורך של כל מורה

הרצון של כל מורה

שלב הפתרון לפי ענן  קונפליקט:

5. עבודה בקבוצות: (20 דקות)

כל קבוצה מציגה את העבודה שלה.

הרכז מציג דרך מצגת את שלד ענן הקונפליקט ומסביר כל מרכיב בנפרד.

הרכז מחלק לכל קבוצה כרטיסיות עם תבנית ענן קונפליקטים ומבקש מכל קבוצה לחשוב על מטרה משותפת ופתרון לצרכים והרצונות שבחרה הקבוצה, ולמלא את הענן, ובזה  הוא נותן להם הזדמנות נוספת , להתבונן שוב בצרכים והרצונות שכתבו כדי להגיע למטרה משותפת ופתרון לקונפליקט.

6. הצגת הפתרונות: (10 דקות)

כל קבוצה תציג בשלב זה את ענן הקונפליקט שלה.

סיכום ודיון: (10 דקות)

7. סיכום הישיבה:

אחרי  הצגת כל הפתרונות כל מורה בתורו משתף את הקבוצה בערך המוסף שלו  מהישיבה.

8. רפלקציה אישית על הישיבה:

כל מורה אמור למלא את הטבלה מ 1 (נמוך) עד 4 (גבוה מאוד) בהתאם למה שחווה בישיבה זו:

המדד

1 נמוך

2 בינוני

3 גבוה

4 גבוה מאוד

1. היכולת לשתף פעולה בקבוצה  .

2. קידום עבודה ארגונית .

3. ניתוח מצבים חדשים

4. גילוי אמפתיה כלפי האחר .

5. שימוש בשפה מכבדת.

6. התפתחות ביכולת לניהול קונפליקט.

7. היכולת להעריך אפשריות.

8. היכולת להקשבה אפקטיבית.

9. פתיחות וקבלת משוב.

10 . היכולת לכוון את המחשבות לכיוון חיובי.

9. הרחבה: ( 5 דקות)

ניתן לשלב במערך הישיבה פעילות רפלקטיבית למורים, בה מבקשים מכל מורה לענות על טופס שמכיל 8 שאלות, אשר עוסקות במידת חשיבות ההיבטים הרגשיים בהערכה מתמטית, וזאת במטרה לאסוף תמונה שקופה ואמתית המשקפת מאפייני מחשבתם של הצוות בקשר לנושא זה, וכך ניתן לפתח פעילויות לישיבות בעתיד.

( נא להעתיק את הקישור )

https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSc9nZ3w2dgTQgJmPFxyrze8cIS4WVPqNMVwUI9x-YUTw3NTRA/viewform

חומרים נדרשים:

דפי עבודה וכלי כתיבה.

תרחיש כתוב על מורים (סימולציה).

כלי הצגה חזותי עבור הפעילויות, הסרטון  והסבר ענן הקונפליקט.

# data[].attributes.headline
אינאס ודלאל ועלי

# data[].attributes.subject
אינאס ודלאל ועלי

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1kjIS3jZglw-bTZfGqHHiMteiyQ7R9PwO/edit

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך השיעור לענן קונפלקט -שושי (1).docx

# data[].attributes.headline
חאלד וערפאת -ש

# data[].attributes.body
חאלד וערפאת -שם הפעילות: קונפליקט התקציב – פעילות לפתרון משותף

# data[].attributes.attachment_link.title
חאלד וערפאת ישום מערך שיעור