# data[].attributes.body
Elavad mere põhjas.

Tavaliselt neli viis kehaosa.

Lubiplaadikestest sisetoes(võivad olla liikuvalt ühendatud või oma vahel kokku kasvanud ühtseks rüüks).

Õhukese nahaga kaetud.

Keha pinnal ljubast köbrukesed või okkad.

Lahksugulised(kaks sugupoolt).

Neil on koed ja orgaid.

Enamikel on kehas veega täidetud torusüsteem.

# data[].attributes.body
Enamik on viiekiirelised (mõndadel isegi rõhkem ja heidavad enesekaitseks kiire ära ja nad saavad paljuneda nii, et keha jaguneb kaheks osaks) ja iga kiire tipus on väike lihtsa ehitusega silm, ning ta saab infot ka jalakestega ja ogadega kompides. Ta on röövloom toitub karpidest, tigudest, korallidest, käsnadest ja teistest okasnahksetest(suu asub keha alapoolel).

# data[].attributes.body
Ainuõõssed on lihtsa ehitusega veeloomad, nad on esimesed loomad, kellel arenesid koed ja kelle keha on kiireliselt sümmeetriline.

Suurem osa neist elab meredes ja ookeanides, kuid mõned ka mageveekogudes.

Nad kõik on loomtoidulised.

Kõigi ainuõõssete kehas on suur õõs, mille ühes otsas on kombitsatega ümbritsetud suuava.

Välimises kihis on närvirakke ja lihaskiudusid ning seetõttu saavad nad liikudada.

Nende välis kihis paiknevad ka kõrveakud millega teistese kehadese mürki süstida.

# data[].attributes.body
Meduus on karikloom mis liigub edasi lainete või hoovustega, kuid nad võivad ka aeglaselt ujuda oma keha vaheldumisi lõdvaks lastes ja kokku tõmmates: kummis keha alt välja surutud vesi lükkab looma edasi.

# data[].attributes.body
Tüüpilised merisilikud on keraja kehaga(nahaalused lubiplaadid on liitunud ja moodustavad ühtse sisetoese), millel on pikad liikuvad okkad ja nad liiguvad keha alapoole olevate jalakeste ja okastega(samal poolel asub suu). Toituvad peamilset vetikatest, kraabivad ja lõikavad nad viie suuavast välja ulatuva terava komnurkse hambaga.

# data[].attributes.body
Meripurad on silindrilise kehaga, keha eesmises otsas ümber suu on väikesed kombitsad, millega toiduks hõljumit püüavad(toitub põhjasetest). Erinevalt teistes okasnahksetel on enamiku meripurade keha on pehme ja lihaseline ja neil ei ole okkaid ning kehaseinas olevad lubiplaadid on väikesed ümarad.

# data[].attributes.body
Tähtsus looduses:

Hoiavda mere ökosüsteemi tasakaalus(liigne paljunemine)

Elupaik

Maailmamere üks toiduahela lüli

Tähtsus inimestele:

Söögiks(meripurade hulgas nt trepang ja merisiilikuliigi marja)

Looduslikud tooted ja ravimid

Kosmeetikatööstus

Teaduslikes uurimustöödes

# data[].attributes.body
1) Mis sugulised on okasnahksed?

2) Kus asuvad meretähe silmad?

3) Kellel on keha pehme ja lihaseline?

# data[].attributes.body
Meriroosid elavad üksikute polüüpidena ning näevad oma enamasti kirkavärvliste kombitsatega pigem taime kui looma moodi välja. Vahel võivad nad väga aeglaselt edasi liikuda, nt end libistades. Ta suu avaneb ülespoole ning teise otsaga kinnitub ta veekogu põhja või mingile teisele pinnale.

# data[].attributes.body
Korallid püüavad toiduks väikeseid loomakesi, kuid suurem osa neist saab orgaanilisi aineid ka vetikatelt, kellega nad sümbioosis elavad. Kuna vetikad vajavad fotosünteesiks valgust, elavad need korallid vaid selges, hästi valgust läbi laskvas madalas vees.

# data[].attributes.body
Meriroosid on paiksed loomad, kes elavad veekogu põhja kinnitunult. Meriroosid elavad üksikute polüüpidena ning näevad oma enamasti kirksavärviliste kombitsatega pigem taime kui looma moodi välja.

# data[].attributes.body
Karikloomade hulka kuuluvate loomade lai kummis keha sobib vees hõljumiseks. Suurem osa karikloomi elab soojades meredes ja osa neist on väga mürgised, nende puudutus võib olla inimesele isegi surmav.

# data[].attributes.body
Hüdraloomi on väga mitmesuguse suurusega ja neid elab peaaegu kõikjal maailmas(eestis elab umbes 1-2,5 cm pikkune varshüdra). Hõdra paljuneb peale sugulise paljunemise ka pungudes ning sageli on ta küljes veel eraldumata tütarloomi.

# data[].attributes.body
1) Milllistel ainuõõssedel on kombitsad?

2) Millest saavad korallid orgaanilisi aineid?

3) Kuidas kanduvad meduusid edasi?