# data[].attributes.body
Vis og begrund hvordan I har valgt at gøre dette. Valgfri metode skal kunne vise noget for resten af holdet.

Brug din viden om sundhedspædagogik til at planlægge og gennemføre information, instruktion og vejledning i det præ-, per- og postoperative forløb.

# data[].attributes.body
Vælg to af jeres kontaktpatienter, ud fra case galleri. Den ene patient har amb forløb og den anden har forløb over 48 timer. Find ud af hvilket informationer der er relevant i forhold til jeres patienter og deres forløb ift. SAMBO aftalen

Indkald jeres tværfaglige kolleger til en udskrivnings konference for jeres indlagt patient

Hvem vil I have med? og hvorfor?

Til konferencen skal opgaver ud fra sundheds og serviceloven drøftes ud fra patientens funktionsevne. Det må forventes at patienten er mere plejekrævende end tidligere ved udskrivelse. Patienten får brug for hjælp efter både sundheds og serviceloven

Lav en forløbsplan

Kom med bud på hvilke hjælpeforanstaltninger, der er behov for og hvorfor?

Disse skal beskrives i Jeres forløbsplan.

Forløbsplanen til kommunen præsenteres for klassen og uploades i masterpadlet under jeres gruppe nr

# data[].attributes.body
· Hvordan strukturerer vi vores tid, hvad er vores deadlines?

Prøve at nå alt i skolen. Hvis man har lyst til at arbejde individuelt i weekenden skal man have lov til dette, efter aftale med gruppen. Dette er ikke en forventning.

· Hvordan og hvor gemmer vi vores arbejde, så alle har adgang til det? (underviser forventer som minimum at Gruppen bruger brik længst til højre)

Padlet.

· Hvad er vores ambitionsniveau?

3. skole periode - benytte fagsprog, teorier, yder vores bedste.

· Hvad er vores styrker? Hvad er vores svagheder? Særlige behov? Hvordan hjælper vi hinanden bedst? (Fortæl hver især)

Styrker: Kreativ, faglighed (teorier), struktur,

Svagheder: useriøst, brug for struktur, brug for frisk luft (pause)

· Hvornår og hvor længe holder vi pause?

Vi holder pause "når der er pause" ellers efter aftale med gruppen.

· Hvad er vores politik i forhold til telefoner og sociale medier, mens vi arbejder?

Informere gruppen, hvis de er nød til at ringe eller forventer et opkald.

Vent med at kig social medier til pauserne.

· Hvad gør vi ved sygemeldinger?

Messenger gruppe 5.

· Hvordan løser vi uenigheder i gruppen?

Snakker om dem, hvis dette ikke er muligt. Henter en livlinje

· Hvordan taler vi til hinanden og om hinanden?

Taler ordentligt, giver plads til hinandens forskelligheder, giver hinanden taletid.

· Hvordan sørger vi for, at alle i gruppen laver et lige stort stykke arbejde?

Prøver at fordele opgaver så godt som muligt, struktur i gruppen, bruger folks styrker - kreativ, teorier osv. formidling af vores styrker til hinanden.

# data[].attributes.body
Læringsmål 1.5

Se video:

https://sosuplay.dk//root/contentPlayer/?type=Video&isbn=9788702295627&id=64069265

Ca. 1 modul

Med afsæt med en af patienter skal I lave en kreativ fremstilling af, hvordan I vurderer denne patient ud fra jeres viden om Olympiadesyndromet.

Brug app fra studietube: ExplainEverything/anden app

I kan både tegne og lave speak

# data[].attributes.body
Poul, 75 år, gift med Inger, direktør i egen plast virksomhed, 2 børn: Hjertesvigt, lungeødem og perifære ødemer

# data[].attributes.attachment_link.description
Ortostatisk blodtryksfald Instabilitet Ortostatisk blodtryksfald er en sammenbrud af blodtrykket ved stillingsændringer, hvilket kan forårsage svimmelhed og fald. Dette er særligt farligt for ældre og bør overvåges. Poul, 75 år, lider af flere forhold, der påvirker hans generelle

# data[].attributes.body
Når Poul bliver udskrevet har han ret til genoptræningsforløb efter gældende lovgivning.

Genoptræning og genoptræningsplaner efter sundhedsloven § § 84 og 140.

Patienter, der har været indlagt på sygehus eller været i kontakt med skadestue eller sygehusambulatorium, skal senest ved udskrivningen tilbydes en genoptræningsplan, såfremt der er et lægefagligt behov for genoptræning.

Genoptræningsplanen fungerer som en lægelig henvisning af den enkelte patient til genoptræning efter udskrivning fra sygehus. Genoptræningsplanen indeholder bl.a. en beskrivelse af patientens genoptræningsbehov på udskrivningstidspunktet, herunder en beskrivelse af hvilke begrænsninger i funktionsevnen, som genoptræningen skal rette sig imod.

Når patienter udskrives fra sygehus med et lægefagligt begrundet behov for genoptræning er al ambulant genoptræning et kommunalt myndighedsansvar. Kommunens myndighedsansvar indebærer, at kommunen har ansvaret for at tilbyde genoptræning vederlagsfrit på baggrund af den lægefaglige vurdering af genoptræningsbehovet, som er indeholdt i genoptræningsplanen. I de tilfælde, hvor en person efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning, skal kommunen afholde udgifterne til de hjælpemidler, der ordineres patienten efter sundhedsloven som led i genoptræningen. Det er ligeledes kommunens opgave at tilvejebringe hjælpemidlerne¹¹⁾.

I tilfælde, hvor genoptræningsplanen henviser til specialiseret genoptræning på et sygehus, er det sygehusets/regionens ansvar at træffe afgørelse om indsatsen, herunder levere de nødvendige behandlingsredskaber eller hjælpemidler til genoptræningen. Udgifterne til behandlingsredskaber eller hjælpemidler i forbindelse med specialiseret, ambulant genoptræning, efter udskrivning fra sygehus, afholdes af kommunen¹²⁾.

En genoptræningsplan er ikke en forudsætning for, som led i et rehabiliteringsforløb, at modtage andre ydelser i kommunalt regi, fx patientrettet forebyggelse med henblik på at forebygge, at en sygdom udvikler sig yderligere eller at begrænse eller udskyde dens eventuelle komplikationer.

Genoptræning efter sundhedsloven kan ikke ydes samtidig med tilskud til behandling hos fysioterapeut efter sundhedslovens § 67 for samme lidelser eller erstattes af tilbud til behandling hos fysioterapeut efter samme bestemmelse¹³⁾. Hvis en person, der er omfattet af ordningen om vederlagsfri fysioterapi jf. sundhedslovens § 140a, har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning efter udskrivning fra sygehus i forbindelse med behandling for anden lidelser, skal personen tilbydes vederlagsfri genoptræning efter sundhedslovens § 140, sygehuset skal udarbejde en genoptræningsplan i forbindelse med, at behandlingen på sygehuset afsluttes.

# data[].attributes.attachment_link.title
VEJ nr 9439 af 13/07/2011, Indenrigs- og Sundhedsministeriet

# data[].attributes.body
Mål

At forberede Aase på operationen, berolige.

Indhold

At informere Aase om procedure og svare på spørgsmål om hvad der skal foregå. Bl.a. informere om at hun skal have taget bl.pr, ekg og der kommer en læge og en narkoselæge, der vil snakke med hende og at hun kan stille spørgsmål til lægen.

Spørge om vi skal kontakte pårørende eller hun selv vil. Spørge Aase hvordan hun har det med at skulle operares.

Læringsforudsætninger

Åse skal smertedækkes, Frustreret over sin situation. Har skulle forholde sig til mange nye ting (kan lære nyt, kan være frustreret over nye ting)

Der kan vi bygge ovenpå den måde hun har fået information på før.

Læreproces

Kort og overskuelig information, samtale med skriftlig / visuel info. Inddrage forforståelse (tidligere erfaringer) assimilation.

Rammefaktorer

Smertedække, ro i rummet, hvornår er der sidst givet smertestillende ift. til samtale, hvornår er der sidst givet smertestillende.

Evaluering

Har vi fået berolig Aase?

Har vi fået Aase forberedt på operationen?

Gensvar i samtalen

Evaluering efter operationen.

Efter operation

Informere Aase om hvad der sker, hvad der er godt efter operation. Fx forklare at hun godt må komme op. Fortælle hvad vi holder øje med. Og give praktiske informationer fx om forebyggelse af fald, måltider.

Tale med Aase om hendes forventninger og bekymringer.

# data[].attributes.body
Der er forskellige behandlingspakker i forhold til forskellige sygdomme, alt efter hvilken diagnose Poul har er der fx maksimale ventetider på området.

# data[].attributes.headline
Hvilken metode er benyttet til at undersøge patienttilfredsheden?

# data[].attributes.subject
Hvilken metode er benyttet til at undersøge patienttilfredsheden?

# data[].attributes.body
LUP er en national spørgeskemaundersøgelse, der giver patienter mulighed for at give feedback på deres indlæggelse eller ambulante besøg på et hospital.

Undersøgelsen giver landets regioner, hospitaler og afdelinger systematisk patientfeedback hver måned.

Spørgerskemaet kan give ukorrekte svar, da svarmulighederne ikke altid er gældende.

F.eks. hvis du har født i eget hjem eller på hospitalet? Men hvad hvis du ikke har født nogle af stederne?

# data[].attributes.headline
Kom med forslag til hvordan I kunne inddrage borgere/patienter i forhold til tilfredshedsundersøgelser i jeres kompetenceområde.

# data[].attributes.subject
Kom med forslag til hvordan I kunne inddrage borgere/patienter i forhold til tilfredshedsundersøgelser i jeres kompetenceområde.

# data[].attributes.body
I højere grad inddrage pårørende i tilfredshedsundersøgelser da der er borger/patienter der ikke selv er i stand til at give udtryk for, hvordan de har oplevet behandling/plejen i deres forløb.

# data[].attributes.body
1 modul

Læringsmål 5.3

Du møder ind i nattevagt, det er en mørk og stormfuld nat.

Du starter vagten med at gå ind til Aase, for at koble hendes iv. antibiotika fra. Her finder du Aase rodende rundt ved siden af sengen. Hun har hevet hendes PVK ud og der blod på gulv og tøjet. Aase fortæller, at hun bare lige ville ud og hjælpe hunden ud og tisse. Samtidig spørger hun, hvornår det er tid til frokost, da hun skal vide, hvad tid hun skal sætte kartoflerne over.

Du får en mistanke om, at hun har delir og skal nu planlægge din pleje af Aase ift. disse ændringer i hendes tilstand.

Med afsæt i jeres viden om delir skal I nu opstille udfordringer og handlinger omkring delir i et valgfrit redskab på studietube.

Tag udgangspunkt i sygeplejeprocessen hvor I nu arbejder målrettet med at afhjælpe nogle af disse udfordringer.

I jeres arbejde skal I overveje hvilke tværfaglige samarbejdspartnere der er relevante at inddrage.

Inspiration: Undersøg mere på VAR og SOSUplay. Anvend vidensboost (oplægget) som opslagsværk.

# data[].attributes.body
Udfordringer:

Kommunikation med patient / borger

Udførelse af arbejdsopgaver / sygeplejefaglige handlinger

Handlinger;

Tydelig kommunikation, enkel, undgå (for mange) spørgsmål. Være konkret.

Omsorg; skabe et roligt og trygt miljø. Hjælp til orientering. Undgå at optrappe konflikter.

Opmærksom på basalpleje og basale behov.

# data[].attributes.body
Sygeplejeprocessen er dels teori om sygepleje og dels en systematisk metode til at identificere patientens sundhedsproblemer og planlægge sygepleje tilpasset patientens aktuelle situation.

# data[].attributes.body
Vurderingsfasen. TOBS og forsøge at stixe urin. Dokumentere forløbet.

Analyse af data.

Kontakte lægevagten oplyser om de målte værdier.

Planlægningsfasen.

Handling efter lægens anbefalinger

Udførelsesfasen.

Efter lægens anbefaling indlægges Åse.

Pårørende kontaktes.

Hændelsen dokumenteres i Nexus og dagvagt informeres ved fremmøde.

Evalueringsfasen.

Forløbet er udført og henholdt til sygeplejeprocessen.

Der er blevet taget hånd om Aase, hun er blevet indlagt, som var en af vores mål efter lægens anbefalinger.

# data[].attributes.body
Udfordringer ved sygeplejefaglige handlinger; at få TOBSet Aase og få en urinprøve fra uden at optrappe en konflikt. Bruge en tydelig kommunikation og hjælpe Aase med orientering og berolige Aase.

# data[].attributes.body
Udregn hvor meget blod du har. se side 170

kvinder - legemsvægt i kg (51kg) x 67 ml = 3417 ml = 3,417 l

mænd - legemsvægt i kg (64,5) x 77 ml = 4966,5 ml = 4,9665 l

# data[].attributes.body
A 63 stillesiddende ( 70 x 63 = 4410 minutvolumen)

B 123 (ved aktivitet til forpustet) (70 X 123 = 8610)

C 147 (3 min. forpustet løb) (70 x 147 = 10.290)

Fra A til B = 18

Fra A til C = 26

Fra A til C minutvolumen = 5880 ml

# data[].attributes.body
Rosa, 77 år

Rosa, 77, pensioneret frisør, har været gift med Jens. Har en datter med Jens. Nu er Rosa gift med Bodil

KOL, reumatoid artrit.

# data[].attributes.body
Aase, 82 år

Aase, 82 år, hjemmegående, tidligere medhjælpende hustru i ægtefældes tømrerfirma, enke: Osteoporose, delir, anæmi. Har for nylig haft et sammenfald i ryggen, som giver hende smerter. Aase er netop blevet indlagt med pneumoni og anæmi. Hun falder på afdelingen og pådrager sig en hoftefraktur. Bliver udskrevet til døgnrehabilitering

# data[].attributes.body
Personlige oplysninger

Tidspunkt for indlæggelse

Forventet udskrivning

Aftalt udskrivningsdato

Kommentar til udskrivning

Indlæggelsesårsag: Indlagt med respirationsbesvær

Forventet indlæggelsesforløb:

Forventet udskrivning i morgen

Er startet i iltbehandling på grund af lav saturation og mistanke om pneumoni, infektionstal over normalen. Pneumoni påvist. Opstart i antibiotika behandling d.d. Indlagt til observation i 24 timer.

Yderligere koordinering

Behandling i hjemmet, iltapparat er bestilt til hjemmet.

Dispensering af antibiotika v. hjemmepleje.

Sygepleje problemområder

Respiration og cirkulation:

Pt. kendt med KOL, respirationsbesvær, saturation lav, øget sekret fra luftveje.

Viden og udvikling

Saturation procent ved indlæggelse

Saturation efter påstartet behandling

Dato og underskrift

# data[].attributes.body
Personlige oplysninger

Navn

Ægtefælle

Tidspunkt for indlæggelse for 5 dg siden

Forventet udskrivning dd

Aftalt udskrivningsdato dd

Kommentar til udskrivning:

Udskrives til døgnrehabilitering

obs. på hjælpemidler til eget hjem

Indlæggelsesårsag: Hoftebrud efter fald i eget hjem. Pt kendt med osteoporose samt anæmi.

Forventet indlæggelsesforløb

Operation, observation

Yderligere koordinering

Udskrives til døgnrehabilitering

obs. på hjælpemidler til eget hjem

Sygepleje problemområder:

Funktionsniveau

Har brug for hjælp til alle adl opgaver

Bevægeapparat

Har været oppe at støtte på benet med hjælp fra rollator

Ernæring spist og drukket sufficient

Smerte og sanseindtryk

er smertedækket med periodevis moderate smerter

Udskillelse og affaldsstoffer

Er observeret

Viden og udvikling

TOKSet med normale værdier

Dato og underskrift

# data[].attributes.body
AMBULANT- hvis borger har noget skal fks. sygehus, henvisning fra læge og os hvis borger skal til terapi med kraft og han i sammen dage skal igen i hjem.

UNDER 48 TIM. -planlagt operation, akut.

OVER 48 TIM. - hvis borger skal mere om 48 timer ind i sygehus pga. komplisitet

# data[].attributes.body
Læringsmål 10.1

I arbejder i jeres grupper.

Opfølgning på jeres arbejde: I uploader jeres arbejde under jeres gruppe.

Station: 3 Sårpleje

Efter operationen har Aase et sår på højre hofte.

Undersøg hvordan sådan et operationssår ser ud

Såret heler normalt i løbet af 5-14 dage alt efter, hvor på kroppen såret er. Du må fjerne en eventuel forbinding eller plaster efter 1-2 døgn, medmindre du har fået en anden besked.

Hvilke kliniske retningslinjer, der findes i forhold til sårplejen.

Udarbejd en tjekliste, som er SSA´ens arbejde herunder observationer og sygeplejehandlinger i forhold til sårpleje til kirurgiske sår.

Betydningen af de fire bogstaver

T = tissue (væv)

I = infection (inflammation)

M = moisture (fugt)

E = Edge (sårkanter)

S = Sorroundings (omgivelserne omkring såret)

# data[].attributes.body
Sår efter hofteoperation (- uden infektion)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mål med artiklen

At præsentere TIME-modellen til vurdering af sår og sårbehandling (se boks

At beskrive grundlæggende vurderinger af sår vha. TIME

At beskrive vigtigheden af, at der foretages en helhedsvurdering af patienten samtidig med vurdering vha. TIME

At opfordre læseren til at vurdere egen praksis og tage stilling til, hvorvidt brug af TIME kan bidrage til at udvikle klinisk praksis

At synliggøre vigtigheden af sårdiagnosticering.

En øgning i antallet af ældre i kombination med forekomsten af hjerte-kar-sygdomme (2) og diabetes (3) kan tyde på, at antallet af patienter med sår og i risiko for at få sår vil stige. Sygeplejersker har en central rolle i omsorgen for patienter med sår, og her er sårvæske-vurderinger vigtige for at kunne planlægge og vurdere den givne behandling. Brugen af TIME-modellen kan bidrage til, at klinikere udvikler behandlingsplaner, som effektivt lægger op til sårheling, når dette er muligt (4).

Betydningen af de fire bogstaver

Metode
Artiklen bygger på litteratur- og forfattersøgning i CINAHL og i Medline. Der er tillige søgt efter relevante konsensusdokumenter udgivet af EWMA (European Wound Management Association) og WUWHS (World Union of Wound Healing Societies) samt SIGN (Scottish Intercollegiate Guidelines Network). Hyppigt refererede kilder og forfattere i relevante dokumenter er også vurderet.

I CINAHL og Medline blev der derfor søgt med: wound healing, wound assessment, leg ulcer og wounds, chronic samt publikationer af forfatterne Dowsett, Falanga og Fletcher. Der er søgt med forskellige kombinationer af både søgeord og forfattere.
Optimering af sårbunden
Optimering af sårbunden (Wound bed preparation) er en struktureret tilgang til sårbehandling (5), som tager hensyn til patientens helbredstilstand og lokale forhold i såret (6). Optimering af sårbunden har til hensigt at fremme kroppens egne processer og sikre optimale forhold for den givne behandling.

Modellen TIME er udviklet for at give klinikere et praktisk værktøj i arbejdet med at optimere sårbunden (6) og er en hjælp ved vurdering af patienten, såret og den givne behandling (7). I kommunerne bruger ansatte megen tid på sårbehandling (8), og sygeplejersker har derfor en central rolle i forhold til at optimere sårbunden. Sår, som ikke heler, har ofte komplekse årsagsforhold, hvor både patientens generelle helbredstilstand og forhold lokalt i såret er af betydning for sårhelingen. Sygeplejersker må derfor foretage en grundig vurdering af patienten, før de fokuserer på lokal sårbehandling (7), så TIME skal benyttes sammen med en helhedsvurdering af patienten.

Sygeplejersker bør derfor, ud over at vurdere selve såret, vurdere patientens grundlidelser, medicin, ernæringstilstand, alder, smerter, psykosociale forhold, og hvordan det er at leve med såret. Dertil er det naturligt at vurdere behovet for tværfagligt samarbejde og organisering af dette.

Selv om denne artikel har fokus på selve såret, er det i praksis vigtigt at vurdere patientens helhedssituation. Hvis man afgrænser omsorgen til kun at omfatte såret, kan man overse vigtige behov og tiltag, som igen kan påvirke kvaliteten af patientbehandlingen.
Årsager til kroniske sår
Kroniske sår opstår som regel pga. diabetes, arteriel og/eller venøs insufficiens, tryk eller cancer og karakteriseres ved, at de vedbliver med at være i inflammations- eller proliferations-fasen. Det første trin i optimering af sårbunden drejer sig om at behandle de bagvedliggende årsager til, at såret ikke heler (6), og diagnosticering er derfor helt afgørende. Langtfra alle patienter har en sårdiagnose før påbegyndelsen af lokal sårbehandling, og det kan give unødvendige lidelser for patienten, unødvendige omkostninger for samfundet og ikke mindst mangelfuld forståelse hos patienten selv. Mangelfuld diagnosticering kan i værste fald medføre, at en skadelig behandling bliver sat i værk.

Diagnosticering af sår er en lægelig opgave, og World Union Wound Healing Societies (WUWHS) påpeger, at effektiv patientbehandling indebærer, at man

finder årsagen til såret

identificerer komorbiditet og komplikationer, som medvirker til, at der opstår sår, eller at sårhelingen hæmmes

vurderer selve såret

medvirker til at udvikle en behandlingsplan (10).

Modellen TIME benyttes, når såret har fået en diagnose (5) (se senere), for at observere såret, afgøre, hvilke tiltag der er mest hensigtsmæssige (5,6), og vurdere effekten af den behandling, der er iværksat (9). TIME bidrager til, at man systematisk kan identificere og fjerne faktorer, der hæmmer sårheling (5), reducere ødemer, sekretion og antallet af bakterier og ikke mindst eliminere den bagvedliggende årsag til såret (9).Optimering af sårbunden har til hensigt at bringe sårene over i de normale sårhelingsfaser (6).
Normal sårheling
Normal sårheling er en sammensat proces, der opstår ved akut skade på væv. Heling af akutte sår kan beskrives ud fra fire faser, der overlapper hinanden: Hæmostase, inflammation, proliferation og epitalisering/remodellering (6). Sårhelingen starter, når blødningen standses (hæmostase). Derefter overtager inflammationsfasen, hvor blodårerne udvider sig og bliver mere gennemtrængelige for hvide blodlegemer og makrofager, der medvirker til at tilintetgøre bakterier og frigøre vækstfaktorer (6).

Når inflammationsreaktionerne aftager, overtager proliferations-fasen med cellevækst, nye kapillærer udvikles, og der dannes såkaldt granulationsvæv (6). Antallet af epitelceller øges og former et lag af celler over det kapillærrige granulationsvæv, før remodelleringsfasen overtager (6). I remodelleringsfasen dannes arvæv, som over tid ændrer farve og styrke (6). Normalt vil akutte sår hele uden komplikationer (6), men for kroniske sår kan helingsprocessen vare i mange måneder, hvis såret f.eks. bliver ved med at være i inflammationsfasen (7).
TIME - vurdering af selve såret
Vurdering, behandling og dokumentation af kroniske sår foregår i dag mange steder usystematisk. Der foreligger ofte meget lidt forskning, som kan underbygge, hvilke indikatorer der bør indgå i et skema, når et sår skal vurderes (8), men optimering af sårbunden og brug af TIME er internationalt accepteret (5). TIME bør derfor benyttes ved vurdering af alle sår, der ikke følger normal sårheling (5).
Tissue (væv)
Vævet i sårbunden må vurderes og beskrives nøjagtigt i patientjournalen for at sikre systematisk og kontinuerlig opfølgning på patientens sår. Vævet kan beskrives ved hjælp af farver og opbygning. Er sårbunden rød, kan det betyde, at det er frisk granulationsvæv, mens en mere rosa såroverflade kan betyde, at epitelceller er i færd med at dække sårets overflade til (11). Mørk rød eller bordeaux såroverflade kan være tegn på infektion, mens en gul sårbund som regel indeholder fibrin eller gul nekrose (11).

Kroniske sår ændrer som regel farve i løbet af helingsfasen og går fra at være sorte eller gule til at blive røde og så rosa (11). Ud over at beskrive vævets farve kan man beskrive vævets opbygning (11). Vævet kan være hårdt, læderagtigt, blødt fugtigt eller vådt (11). Desuden kan vævet være forhøjet, ligesom ved hypergranulation, det kan være tegn på, at der er ødemer eller overflødig væske i såret (11). Lommer eller fistelgange i såret kan være tegn på infektion (11).

Ved tilstande, hvor det dybereliggende væv er skadet, kan man se muskelvæv, sener eller knogle (11). Det er ikke usædvanligt at opdage nekrotisk væv i kroniske sår (6). Nekrose kan opstå som følge af patientens helhedstilstand (f.eks. nedsat cirkulation) og/eller ydre faktorer (f.eks. tryk). Tilstedeværelsen af væv, som ikke er levedygtigt, kan forsinke sårhelingen (12) og øge faren for infektioner (6). Gentagne sårrevisioner er derfor afgørende for at fjerne nekrotisk væv, reducere antallet af bakterier og fremme dannelsen af friskt granulationsvæv (6).

Sårrevision skal gennemføres så ofte, det er nødvendigt, det vil sige, når nekrotisk væv bliver synligt. Der findes forskellige måder at revidere sår på, men den hurtigste og mest effektive metode er fjernelse af nekrose ved hjælp af skalpel, saks og pincet (6). Metoden må kun benyttes af erfarne klinikere, som mestrer den og ved, hvilke undersøgelser der skal foreligge, før dødt væv fjernes (6). Den mest almindelige metode til oprensning af sår i klinisk praksis er brug af forskellige bandager, der sikrer et fugtigt sårmiljø og dermed fremmer kroppens egne enzymer i at fjerne dødt væv (13).

Brug af bandager og gel kan ofte være den sikreste metode, eftersom klinisk praksis kan mangle udstyr til at vurdere, hvorvidt der er tilstrækkelig perifer arteriel cirkulation til at fjerne dødt væv med skalpel eller saks. Desuden kan manglende kompetence hos sygeplejersker betyde, at oprensning af sår med skalpel, saks og pincet ikke lader sig gøre.
Infektion/inflammation
Kroniske sår er ofte koloniseret med bakterier og svampe (9), som kan bidrage til, at inflammationsfasen holdes aktiv over tid og derfor medfører yderligere skade på vævet (5,6). I klinisk praksis vurderes bakteriemængden i såret, men det er også vigtigt at vide, hvilke bakterier der er i såret, fordi enkelte bakterietyper skal behandles, selv om der er få af dem (6).Tilstedeværelse af bakterier i kroniske sår kan kategoriseres i

1. kontaminering

2. kolonisering

3. kritisk kolonisering

4. infektion (6).

Kontaminering indebærer, at der er mikroorganismer i såret, men disse mikroorganismer kan sædvanligvis ikke fremkalde en infektion (6). Ved kolonisering er bakterierne i stand til at formere sig, men fremkalder ingen skade. Kritisk kolonisering forsinker sårhelingen, giver en øget mængde sårvæske og kan give en unormalt rød såroverflade, der let bløder ved sårbehandling eller bandageskift (6). Sårinfektioner er ikke altid enkle at diagnosticere (6,11), men giver forsinket sårheling og ofte lokal smerte, varme og rødme i området, ødemer samt pus (5,6).

Rigtig mange faktorer kan øge risikoen for sårinfektioner såsom ustabilt blodsukker, rygning, stort forbrug af alkohol, under- eller fejlernæring, depressioner, hjertesvigt og brug af kortikosteroider eller medikamenter til behandling af cancer (6).Patientens helbredstilstand og modstandskraft er de vigtigste enkeltfaktorer i forhold til, om sårinfektioner opstår eller ej og skal derfor vurderes nøje (6).

Moisture (fugt) Fugtig sårbehandling er i dag anset som standardbehandling til kroniske sår. Dette kan have bidraget til, at fokus på at fjerne overflødig sårvæske ikke har fået nok opmærksomhed (14). Sårvæske fra kroniske og akutte sår er forskellig, og sårvæske fra kroniske sår kan faktisk hæmme cellevæksten og forsinke sårhelingen (6). Ekstrem fugtighed i kroniske sår er derfor uheldigt (15) og må behandles (6). Behandling af meget væskende sår bør først og fremmest tage hensyn til den bagvedliggende årsag til produktionen af store mængder sårvæske (14). Store mængder sårvæske kan forårsages af

inflammation/infektion

perifere ødemer relateret til hjertesvigt

store såroverflader

manglende vilje eller evne til at bruge kompressionsbehandling

at benet er i en bestemt position i lang tid

nekrotisk væv

fremmedlegemer i såret.

Kritisk kolonisering og sårinfektioner kan give store mængder sårvæske (14), men en øget mængde sårvæske er ikke tilstrækkelig til at afgøre, hvorvidt et sår er inficeret eller ej (15). Store mængder sårvæske kan nemlig ses i inflammatoriske sår og specielt hos patienter med pyoderma gangrenosum, reumatoid artritis og vasculitis (14). Det kan være udfordrende for klinikere at tage beslutninger om hensigtsmæssig sårbehandling i de tilfælde, hvor der er rigelig sårvæske, samtidig med at der er dødt væv i sårbunden.

Ved den type forhold er gel og hydrokolloider generelt uhensigtsmæssige, eftersom de kan øge mængden af sårvæske, så huden bliver opblødt (13). I sådanne tilfælde kan det være hensigtsmæssigt at overveje anvendelse af alginater eller hydrofiberprodukter, sådan at behandlingen varetager behovet for at få kontrol over den overflødige sårvæske, samtidig med at dødt væv fjernes fra sårbunden (13).
Forskellige typer sårvæske
Sårvæske kan beskrives ud fra mængde, farve, konsistens og lugt, hvor gulfarvet, klar sårvæske uden lugt betragtes som normalt (12). Der eksisterer ikke et godt redskab eller system til at beskrive mængden af sårvæske, og derfor er sådanne vurderinger meget subjektive. Keast et al. (2004) foreslår, at et enkelt system præsenteret af Falanga i 2000 kan anvendes. Falanga påpeger, at systemet til kategorisering af sårvæske bør videreudvikles, men kategorierne er

1. små mængder

2. moderate mængder

3. store mængder sårvæske.

Mængden af sårvæske kan også beskrives ud fra, hvor ofte der er behov for forbindingsskift, og hvor meget forbindingen har suget ved hvert skift. Lige meget hvad er beskrivelser af mængden af sårvæske ofte meget subjektive. Rosa eller rød sårvæske er farvet af røde blodlegemer og kan være et resultat af skade på kapillærerne (15). Grumset, mælkefarvet sårvæske kan indeholde fibrin på grund af inflammation eller infektion (15).

Pseudomonas aeruginosa giver ofte grøn sårvæske, og hvis såret behandles med sølvforbinding, kan man se grå eller blå sårvæske (15). Klæbrig og tyktflydende sårvæske indeholder store mængder proteiner på grund af inflammation eller infektion (15). Rester fra nogle typer forbindinger eller fra nekrotisk væv kan også forårsage klæbrig eller tyktflydende sårvæske (15). Tyndtflydende sårvæske indeholder små mængder proteiner og kan skyldes fejl- eller underernæring (15).

Ved store mængder tyndtflydende sårvæske kan årsagen også være venøs insufficiens eller hjertesvigt (15). Ubehagelig lugt fra såret kan skyldes kritisk kolonisering, infektion, nekrotisk væv, fistler eller forårsages af lugt fra forbindingen (15). I de tilfælde, hvor infektion eller inflammation giver store mængder sårvæske, bør behovet for antibiotika eller antiinflammatoriske midler vurderes (14), og sygeplejersken må her samarbejde med læge.

Grundig oprensning af såret kan reducere sårvæsken, fordi det fjerner cellerester og formindsker antallet af bakterier i såret (6). Lokal behandling af overflødig sårvæske kan i øvrigt foregå med absorberende forbindinger, kompressionsbehandling og vakuumbehandling (6,14). Ved valg af forbinding bør man tage hensyn til mængden og konsistensen af sårvæsken, fordi forbindinger har en varierende evne til at absorbere henholdsvis tyktflydende og tyndtflydende sårvæske og forskellige mængder væske i det hele taget (5).

Forbindinger kan blive mættede af sårvæske. Sårvæsken kan da sive ud af forbindingen, give sår og opløst hud omkring såret og øge risikoen for infektioner (5). En kontinuerlig vurdering af sårvæsken, valg af forbinding og skiftefrekvens er nødvendigt for at opnå optimal fugtbalance i såret og undgå, at sårvæske påvirker huden omkring såret. Patienter, som har ødemer i fødderne, bør placere disse højt, f.eks. på en skammel, når de sidder i en stol.

Det vil øge den venøse tilbagestrømning og reducere omfanget af ødemerne. Behovet for kompressionsbehandling skal alligevel altid vurderes for at sikre optimal behandling. Efter oprensning af sår, f.eks. med pincet og skalpel, vil sårvæsken sandsynligvis aftage i en periode, fordi man bl.a. fjerner nekrotisk væv og bakterier. Man bør derfor vente en uges tid efter oprensning, før man vurderer såret ved hjælp af TIME for at opnå en realistisk vurdering (14).
Edge (sårkanter)
Effektiv sårheling indebærer, at der dannes nye epitelceller, som dækker såroverfladen og genopretter hel hud (9). I de tilfælde, hvor sårkanterne ikke trækker sig sammen, og sårets størrelse ikke mindskes, er det vigtigt at revurdere T, I og M (5). En revurdering af T, I og M er vigtig, fordi epitelcellerne ikke genopretter sårkanten eller sårbunden, før der er optimale forhold til stede i sårbunden (5). Optimale forhold indebærer bl.a., at sårbunden har tilstrækkeligt granulationsvæv og er fri for infektion (5). For at epitelceller skal kunne dække såroverfladen, må der være tilstrækkelig tilførsel af ilt og næringsstoffer til vævet (5). Flere forhold kan reducere ilttilførslen til vævet, f.eks. arteriosklerose, sårinfektioner, hypotermi, rygning og smerter (6).
Begynd hos patienten
TIME bør benyttes sammen med behandlingscirklen for optimering af sårbund (5) (se figur 1). Behandlingscirklen lægger vægt på helhedsbehandling og forebyggelse ved at vurdere patienten og få stillet en sårdiagnose, før såret vurderes med baggrund i TIME (5). Patienter, hvis sår er helet, tilbydes forebyggende tiltag for at undgå nye sår (5), og der bør tages hensyn til tidligere sygehistorie og sårdiagnoser for at iværksætte hensigtsmæssige forebyggende tiltag. Sygeplejersker i kommunerne bruger meget tid på patienter med sår (8).

Grundige vurderinger kan sikre hensigtsmæssig behandling (7,12), reducere patientens lidelser og omkostninger for samfundet. Sygeplejersker kan udarbejde grundige vurderinger, sikre hensigtsmæssige behandlingsplaner og dokumentation ved at benytte TIME. Sygeplejersker har desuden en central rolle i det tværfaglige samarbejde med læge mht. at sikre, at alle sår bliver diagnosticerede. Diagnosticering af sår og brug af TIME sammen med en helhedsforståelse af patientens helbredstilstand og psykosociale forhold kan bidrage til kvalitetsforbedring af omsorgen til patienter med vanskeligt helende sår.

Edda Johansen er høgskolelektor på Fakultet for Helsevitenskab, Buskerud, Drammen.
Litteratur

1. Nasjonal Helse- og Omsorgsplan (2011-2015). Meld. St. 16. http://www.regjeringen.no/nb/dep/hod/dok/regpubl/stmeld/2010-2011/meld-st-16-20102011.html?id=639794 (besøgt 2. marts 2012) Gå ind på www.regjeringen.no og søg: nasjonal helse- og omsorgsplan.

2. Statistisk sentralbyrå. Kvinner sunne, men oftere syke. 2005. http://www.ssb.no/vis/emner/00/02/10/ola_kari/sykdom/art-2005-09-20-01.html (besøgt 2. marts 2012) Gå inn på www.ssb.no og søk: kvinner og sunnhet

3. Helsedirektoratet (2009). Diabetes - Forebygging, diagnostikk og behandling (2009). (IS-1674). Nasjonale faglige retningslinjer.

4. Fletcher J. Wound assessment and the TIME framework. British Journal of Nursing, 2007;16(8):462-466.

5. Dowsett C, Newton H. Wound bed preparation: TIME in practice. Wounds UK 2005; 1(3):58-70.

6. Schultz GS, Sibbald RG, Falanga V, Ayello EA, Dowsett C., Harding K, Romanelli M, Stacey MC, Teot L, Vanscheidt W. Wound bed preparation: a systematic approach to wound management. Wound Repair and Regeneration 2003;11(1):1-28.

7. Dowsett C. The role of the nurse in wound bed preparation. Nursing Standard 2002; 16(44):69-70, 72,74 og 76.

8. Fletcher J. Development of a new wound assessment form. Wound UK 2010;6(1):92,94-9.

9. European Wound Management Association (EWMA) 2004. Position document. Wound bed preparation in practice. http://www.woundbedpreparation.com/pdfs/english.pdf Gå ind på www.ewma.org, derefter publikasjoner og vælg position documents.

10. World Union Wound Healing Societies (WUWHS) 2008. Principles of Best Practice: Diagnostics and Wounds. A consensus document. London: MEP Ltd.

11. Keast DH, Bowering CK, Evans AW, Mackean GL, Burrows C, D'Souza L. MEASURE: A proposed assessment framework for developing best practice recommendations for wound assessment. Wound Repair and Regeneration 2004;12:1-17.

12. Ousey K, Cook L. Understanding the importance of holistic wound assessment. Practice Nursing 2011;22(6):308-14.

13. Fletcher J. Wound bed preparation and the TIME principles. Nursing Standard, 2005;20(12):57-65.

14. Falanga V. Classifications for wound bed preparation and stimulation of chronic wounds. Wound Repair and Regeneration 2000;8(5):347-52.

15. World Union of Wound Healing Societies (WUWHS) 2007. Principles of Best Practice. Wound exudates and the role of dressings. A consensus document. London: MEP Ltd.

Supplerende litteratur

Gottrup F. Sår - Baggrund - Diagnose og Behandling. København: Munksgård; 2008.

Grey JE, Harding KG. ABC of wound healing. Oxford: Blackwell Publishing; 2006.

Lindholm C. Sår. Oslo: Akribe; 2004.

Ousey K, McIntosh, C. Lower Extremity Wounds. A problem-based learning approach. Chichester: John Wiley & Sons Ltd; 2008.

Konsensusdokumenter utgitt av EWMA www.ewma.org

Guidelines utgitt av NICE http://www.nice.org.uk/ og SIGN:

Svar på spørgsmål i case

# data[].attributes.attachment_link.title
Struktureret vurdering af sår med TIME-modellen

# data[].attributes.attachment_link.description
Sårbehandling kan optimeres, når sygeplejersker og samarbejdspartnere arbejder systematisk med at vurdere såret. En metode til dette er TIME.

# data[].attributes.attachment_caption
Hvis såret er helt tørt, er det ikke nødvendigt at have en forbinding på efter 7 dage, men mange synes, det er behageligt Når du ikke har plaster på længere, kan du bruse såret og duppe det tørt med et rent håndklæde. 

# data[].attributes.body
https://www.regionshospitalet-randers.dk/patientvejledninger/ortopadkirurgi/ny-hofte/

# data[].attributes.attachment_link.title
Forudsætning for optimal sårheling - Fagperson Hospitalsenhed Midt

# data[].attributes.attachment_link.description
Optimal sårheling ses ved det akutte sår, hvor såret følger sårhelingsfaserne og er ophelet uden komplikationer i løbet af cirka 20 dage. Forudsætningen for, at det går sådan er, at der ikke er noget det forsinker/forhindrer opheling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu kan du blive certificeret superbruger af pro.medicin.dk. Få tips og tricks til, hvordan du kan få endnu mere ud af pro.medicin - hurtigt.

Tilmeld dig nu, og tag de fem moduler, når det passer dig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu kan du blive certificeret superbruger af pro.medicin.dk. Få tips og tricks til, hvordan du kan få endnu mere ud af pro.medicin - hurtigt. Tilmeld dig nu, og tag de fem moduler, når det passer dig.

# data[].attributes.body
Hovedgruppe C

# data[].attributes.body
Du bygger videre på din farmakologi blog.

I skal lave et produkt som uploades i jeres blog samt under jeres gruppe. I skal vise hvordan hovedgrupperne kobles til jeres 3 patienter på geriatrisk afd.

Gruppe 1 + 2: Aase

Gruppe 3 + 4: Rosa

Gruppe 5: Poul

Gruppen laver et scenarie hvor én af patinterne oplever bivirkninger, kontraindikationer og interaktioner.

I scenariet skal I også vise dispenseringsformer (husk at inddrage repetition af medicinregning)

Scenariet skal filmes, og uploades i gruppens fælles materiale samt på hver af jeres blog.

# data[].attributes.body
Poul

Hjerteinsufficens

Vanddriverende medicin:  virker ved at drive salt og væske ud af kroppen og ved at udvide de små blodkar. Begge virkninger medfører, at blodtrykket falder

ACE hæmmer:

Hjerteinsufficiens: Livslang AK-behandling (Marvean – warfarin) risikofaktorer for tromboemboli. Frekvensregulering: β-blokker (metoprolol)

Lungeødemer

Furosemid

Kalium

Perifære ødemer

# data[].attributes.body
Kontraindikationer

Allergi over for β-blokkere

AV-blok af 2. eller 3. grad

Sinoatrialt blok

Kardiogent shock

Tilstande med udtalt bradykardi og/eller hypotension

Syg sinus-syndrom, med mindre patienten har pacemaker

Metabolisk acidose

Ubehandlet fæokromocytom

Mistænkt akut myokardieinfarkt, hjertefrekvens < 45 slag/min., PQ-interval > 0,24 sek. eller systolisk blodtryk < 100 mmHg.

Samtidig behandling med MAO-hæmmere (undtagen MAO-B)

Samtidig behandling med fluoxetin eller paroxetin pga. kraftig hæmning af CYP2D6

Samtidig i.v.-behandling med calciumantagonister type I (verapamil) eller type III (diltiazem).

Bivirkninger

Meget alm og alm bivirkninger: Hypotension, Ortostatisk hypotension, Bradykardi, Palpitationer, abdominalsmerter, Diarré, Kvalme, Obstipation, Balanceforstyrrelser, Svimmelhed, Hovedpine, Dyspnø, Kolde hænder og fødder.

Potentielt alvorlige fx Arytmier, AV-blok  (grad 1), Forværring af hjerteinsufficiens, Kardielle ledningsforstyrrelser, Kardiogent shock  (ved akut myokardieinfarkt)

Dispenseringsform:

Depottabletter. 1 depottablet indeholder 23,75 mg (delekærv), 47,5 mg, 95 mg eller 190 mg metoprololsuccinat svarende til henholdsvis 25 mg, 50 mg, 100 mg eller 200 mg metoprololtartrat.

Doseringsforslag

Hjerteinsufficiens

Voksne

Initialt 12,5-25 mg 1 gang dgl. i 14 dage.

Herefter øges dosis over uger-måneder til højst 200 mg 1 gang dgl.

Metoprolol må først adderes til gængs standardterapi, når patienten er i klinisk stabil fase, dvs efter at ødemer og evt. lungestase er svundet.

Ved opstart af behandlingen kan patienterne opleve en midlertidig forværring af symptomerne i op til flere uger.

Mad og drikke:

Tages med et glas vand.

Tages konsekvent med mad eller uden mad.

Knusning/åbning:

Må ikke knuses.

Administration:

Synkes hele eller halve.

Må ikke tygges.

Farmakodynamik

Blokerer hjertets β-receptorer og reducerer både hjertefrekvens og kontraktilitet, hvilket medfører et fald i hjertets minutvolumen.

Farmakokinetik

Biotilgængelighed ca. 50 % pga. udtalt first pass-metabolisme i leveren.

Metaboliseres via CYP2D6 til inaktive metabolitter.

Ca. 5 % udskilles uomdannet gennem nyrerne.

Tabletter. Plasmahalveringstid 3-4 timer.

Depottabletter (polydepot) frigiver det aktive stof over ca. 20 timer med virkningsvarighed på ca. 24 timer.

# data[].attributes.body
Interaktioner

Furosemid bør om muligt seponeres midlertidigt eller reduceres tre dage, inden behandling med en ACE-hæmmer eller angiotensin II-receptorantagonist begyndes eller dosis forhøjes.

Bivirkning

Forhøjet kreatinin i blodet,Øget urinmængde,Kvalme,Nældefeber,Blærer, Hudkløe,Hurtig puls,Skum i urinen.

Kontraindikationer

Allergi over for loop-diuretika pga. risiko for krydsallergi

Hypovolæmi eller dehydrering

Alvorlig hypokaliæmi

Alvorlig hyponatriæmi

Komatøse tilstande i forbindelse med hepatisk encefalopati.

Dispenceringsform

Injektions-/infusionsvæske, opløsning. 1 ml indeholder 10 mg furosemid.

Doseringsforslag

Ødemer

20-40 mg (2-4 ml) i.v. eller i.m.

Lungeødem

40-120 mg (4-12 ml) i.v., kan gentages efter ca. 20 min.

Lungeødemer ved nyreinsufficiens

250-500 mg (25-50 ml) i.v.

Hypertensive kriser

Voksne. 40-80 mg (4-8 ml) i.v.

Børn. 1 mg/kg legemsvægt i.v. eller i.m.

Forceret diurese

Initialt 20-40 mg (2-4 ml) i.v. Interval og dosis afpasses efter ønsket diurese.

# data[].attributes.body
Bivirkninger

Abdominalsmerter, Gastro-duodenale ulcera, Tarmobstruktion, Ulcerationer i øsofagus

Visse orale opløsninger med kaliumchlorid indeholder lakrids (der indeholder glycyrrhizin), der kan give hypertension og hypokaliæmi.

Interaktioner

Samtidig indgift af kaliumbesparende diuretika til patienter med nedsat nyrefunktion øger risikoen for hyperkaliæmi.

Risikoen er især øget ved samtidig indgift af ACE-hæmmere på grund af ACE-hæmmernes aldosteron-sekretionshæmmende virkning.

Behandlingsbetinget hyperkaliæmi og/eller hypocalcæmi kan nedsætte myokardiets følsomhed for hjerteglykosider.

Kontraindikationer

Hyperkaliæmi

Ulcus

Gastro-intestinal obstruktion.

Tilskud af kalium ved tilstande med risiko for hyperkaliæmi kræver særlig forsigtighed.

Dispenseringsform

Depottabletter. 1 tablet (filmovertrukken) indeholder 750 mg kaliumchlorid (~10 mmol kalium).

Doseringsforslag

Profylaktisk

Voksne. 750 mg-1,5 g 2-3 gange dgl.

Kurativt

Individuelt afpasset efter S-kalium.

# data[].attributes.body
-Morfin,blødfortynder,digoxin, kalium, insulin,

# data[].attributes.attachment_link.description
Syv lægemiddelgrupper optræder ofte i alvorlige sager om utilsigtede hændelser og kræver særlig opmærksomhed. De kaldes risikosituationslægemidler.

# data[].attributes.body
Kulturforståelse

Kapitel 8. Kulturen på arbejdspladsen

# data[].attributes.body
Opgave 1

Besvar følgende om arbejdskultur

1. Hvorfor er det vigtigt at vide noget om arbejdskultur?

2. Hvordan kan det påvirke arbejdskulturen at få en ny kollega?

3. Skal tiden hos borger/patient altid prioriteres før andre opgaver løses?

4. Er man altid forpligtet til at hjælpe sine kolleger, selvom man selv har meget travlt?

5. Skal man fortælle om sine fejl eller er det ok indimellem at begå fejl?

6. Må medarbejderne finde på andre løsninger på arbejdsopgaverne end dem, deres leder har bedt dem om at gøre brug af?

7. Hvad gør du, hvis der er forskel på hvordan faggrupper ønsker at løse en opgave?

8. Må man komme for sent?

9. Er det acceptabelt at spise udenfor pauserne?

10. Må man tage private opkald i arbejdstiden?

# data[].attributes.body
Opgave 2

Hvor i oplæringen har i oplevet, at der har været kulturforskelle samt forskellige værdier og normer? Kom med eksempler.

Fælles opsamling i jeres grupper.

# data[].attributes.body
I skal først finde ud af:

1. hvad er væske og elektrolytforstyrrelser?

2. hvad er overhydrering?

3. hvad er dehydrering?

4. hvad er anæmi?

5. hvad er blodpropper (trombedannelser)

# data[].attributes.body
Reflektér over følgende: Symptomer:
1. Hvilke symptomer på dehydrering har Signe? Og hvad kan der ellers være af symptomer?
2. Hvilke symptomer har hun på anæmi?
3. Hvilke symptomer er der på, at anæmien skyldes jernmangel?

Udarbejd et mindmap over de forskellige former for anæmi og dehydrering og de symptomer, der opstår.

# data[].attributes.body
Hvad står der i casen om Carls luftveje?

"problemer med luftvejene. Han hostede ved blot let anstrengelse, hvilket nedsatte hans aktivitet. Undersøgelser viste, at Carl havde KOL (kronisk obstruktiv lungelidelse)"

"kraftig lungebetændelse"

Hvad er normalt, og hvad er unormalt hos Carl?

Hvilke symptomer på KOL har Carl? Dyspnø, hoste ved let anstrengelse, nedsat aktivitetsniveau, undersøgelser viste nedsat lungefunktion, positive test / prøver, pneumoni

Hvilke årsager kan der være til, at Carl fik KOL?

Ryger, inaktivitet, bor i byen, fabriksarbejde?

Hvilke symptomer på pneumoni har Carl?

inflammation, kraftige hosteanfald, feber, farvet sekret, bt, øget respirationsfrekvens, cyanose, klam svedende, urolig,

Hvilke årsager kan der være til, at Carl fik pneumoni? KOL, hustrus røg, nedsat aktivitet, øget sekret

Hvilken indvirkning kan det have på Carls liv, at han har KOL?

Dårlig livskvalitet, nedsat funktionsniveau, dårligt alm helbred, sociale udfordringer

Hvilken indvirkning kan det have på Inges liv, at Carl har KOL? Ændret relation, mere inaktiv, mere udsat for livsstilssygdomme, måske motivation til rygestop ... eller en dårlige relation mellem dem.

Hvilke behov og problemstillinger ses der ved borgere med KOL og hvilke problemstillinger kan I

identificere i casen? Rygning, inaktivitet, livsstil og værdier, omgangskreds, netværk

Hvordan kan I hjælpe Carl i forhold til dyspnø?

Lejring Fewlors, træning (pepfløjte), berolige, vejrtrækningsøvelser

Hvordan kan I hjælpe Carl i forhold til hoste og ekspektorat?Pep Fewlors

Hvilke observationer skal I gøre jer ved forværring hos borgere med KOL? TOKS

# data[].attributes.body
Udfyld Barthel-20 index til vurdering af Aases funktionsevne.

# data[].attributes.body
Aase har gennemgået en vellykket operation og har modtaget instruktion og første mobilisering af fysioterapeuten. Hun har dog svært ved at forstå at hun allerede skal op og i gang så kort tid efter operationen.

Det er din opgave at motivere Aase til aktivitet og træning på afdelingen - gå på opdagelse (fx. via sundhed.dk) efter gode argumenter og vis hvordan du vil få Aase op og i gang.

Lav en plan for Aases daglige træning og aktivitet, som lægges i hendes journal og følger hende på døgnrehabilitering.

Krav og forventninger: Ta´afsæt i teoretiske modeller som f.eks. ICF modellen, SMART modellen mm. Argumenter for dit valg.

Ekstra: Åses datter dukker op på afdelingen, hun er uddannet ergoterapeut og stiller høje krav til jeres træningsindsats med Åse. Hun insisterer på at vi arbejder med patientinvolvering og fælles beslutningstagning. Hvordan imødekommer i dette?

Læringsmål:

(4.2.) Du kan ud fra viden om borgerens funktionsevne vurdere borgerens/patientens behov for en forebyggende indsats.

# data[].attributes.headline
Opgave 2 Vurdering af funktionsevne og plejebehov i hjemmet --> Almen genoptræningsplan

# data[].attributes.subject
Opgave 2 Vurdering af funktionsevne og plejebehov i hjemmet --> Almen genoptræningsplan

# data[].attributes.body
Rosa er på vej til udskrivelse.

I den forbindelse er der tværfaglig konference, hvor I skal vurdere Rosa ud fra Barthel.

Du finder et Barthel skema inden du skal mødes til tværkonference. Gør dig nogle overvejelser, hvordan Rosa vurderes ud fra Barthel.

I forbindelse med Rosas udskrivelse kigger I hendes genoptræningsplan (GOP) igennem sammen med Rosa. Der er flere ting hun er i tvivl om hvad betyder.

Se GOP'en igennem og forklar Rosa hvad planen indeholder - kom herefter med et bud på hvilke SSA-opgaver der, i kommunalt regi, kan understøtte Rosa genoptræning.

Læringsmål:

(4.1) Du kan anvende screeningsredskaber til vurdering af borgerens/patientens funktionsevne i det tværfaglige samarbejde.

# data[].attributes.body
Decubitus (Braden-score)

BVC-score (udadreagerende adfærd)

Time(s) sår-beskrivelse til behandling

Tobs / Toks

Triage

Bristol

Screening for tarmkræft (fæces-prøve)

Screening for brystkræft (Mammografi)

Screening for lungesygdomme, ... osv

CAM (delir)

Væskeskema som del af screening for risiko for ubalance i væskeforholdet

Metabolisk screening (stofskifte)

Aktivitetsanalyse

Faldudredning

Ernæring (diætist)

Vas (smerte-vurdering)

Funktionsevne - nexus

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Hospitalsenhed Midt - Regionshospitalerne i Viborg, Silkeborg, Hammel og Skive

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunstig hofte - samme dag | Regionshospitalet Silkeborg - Hospitalsenhed Midt

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side finder du information om operation med indsættelse af kunstig hofte, hvor du kommer hjem samme dag, hos Regionshospitalet Silkeborg.

# data[].attributes.body
Furosemid

Bivirkninger: dehydrering (er også en kontraindikation)

symptomer: svimmelhed, utilpashed, hovedpine

Interaktioner:

# data[].attributes.body
Ordination: 1 tabellet (40mg) 2x dgl. morgen - middag tages med et glas vand ½time før mad eller 2 timer efter mad. (fordi tabletterne bør indtages på tom mave)

overvejelser - bevidst/obs. på om Poul skal tisse for meget om natten ift. furosemid indtagelse til aften.

obs. om Poul er meget væske fyldt ved furosemid indtagelse morgen og middag.

Plasmahalveringstid 0,5-2,0 timer (op til 24 timer ved nyreinsufficiens)

# data[].attributes.body
Forskellige optagelser sat sammen. Det har desværre ikke været muligt at redigere i selve optagelserne.