# data[].attributes.body
Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēm deklarāciju “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”.

# data[].attributes.body
Padomju armija tiek izvietota Latvijas teritorijā, kamēr PSRS cenšas likvidēt Latvijas neatkarības atjaunošanas procesu. Iedzīvotāji izveido barikādes galvenajās Rīgas ielās, bloķējot ceļu Padomju armijas transportam un cita veida karaspēkam.

# data[].attributes.body
Naktī PSRS tanki aplenc Lietuvas parlamentu, ieņem televīziju, radio, telegrāfu; nogalināti 14, ievainoti 110 Lietuvas iedzīvotāji. Agri no rīta radio pārraida Latvijas Tautas frontes aicinājumu iedzīvotājiem pulcēties Doma laukumā, lai paustu atbalstu Lietuvai un aizsargātu savas valsts stratēģiski svarīgākās celtnes. Zemkopības ministrs aicina baļķvedējus, smago lauksaimniecības un celtniecības tehniku ierasties Rīgā barikāžu celšanai. Daugavmalā tautas manifestācijā piedalās 500 000-700 000 cilvēku.

# data[].attributes.body
Vislatvijas tautas manifestācija un barikādes Rīgā.

# data[].attributes.attachment_link.title
1991. gada 13. un 15. janvāris – Vislatvijas tautas manifestācija un barikādes Rīgā

# data[].attributes.body
1991. gada 20. janvāris bija asiņainākā diena cīņā par Latvijas valstiskuma atjaunošanu. Tās dienas vakarā OMON vienības uzbrukuma laikā Iekšlietu ministrijas ēkai Rīgā tika nogalināti pieci cilvēki.

Īsi pēc deviņiem vakarā sākas Iekšlietu ministrijas (IeM) apšaude, kas turpinās arī Raiņa bulvārī, Bastejkalnā, Vecrīgā un ilgst aptuveni stundu. Apšaudes laikā tiek nogalināti milicijas leitnanti Vladimirs Gomonovičs un Sergejs Konoņenko, Bastejkalnā nošauts skolnieks Edijs Riekstiņš, kinooperators Andris Slapiņš, nāvējoši ievainots kinooperators Gvido Zvaigzne. Ap desmit ievainoto, viņu vidū Bauskas milicijas darbinieki, kuri apsargāja IeM - Jānis Jasevičs, Aļģis Simanovičs, Renārs Zaļais, Valērijs Markūns. Šī diena noteikta par 1991. gada barikāžu aizstāvju atceres dienu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Barikādes Rīgā 1991. gada 20. janvārī. Latvijas Tautas fronte.

# data[].attributes.body
Barikāžu beigas: Pēc starptautiskās sabiedrības spiediena un augošās neuzticības Padomju varai, barikāžu dalībnieki sāka aizstāvēties arvien mazāk. Barikādes tika pakāpeniski demontētas, un PSRS beidza mēģinājumus militāri iegūt kontroli pār Latviju, gan baltu valstīm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kā cilveki cīnijās par Latvijas neatkarību - Barikādes

# data[].attributes.body
Iedzīvotāji tika aicināti celt barikādes, lai aizstāvētu stratēģiski svarīgākos objektus.

Lai paustu atbalstu Lietuvai un protestētu pret PSRS agresiju, 13. janvārī ielās izgāja ap pusmiljons cilvēku.

Tieši no manifestācijas Daugavmalā daudzi devās celt barikādes Vecrīgā.

Tika organizēta lauksaimniecības tehnika dažādu objektu apsardzei.

Tika bloķēti pievedceļi un tilti nozīmīgiem objektiem, apsargāja Televīzijas centru un Radio.

Brīvprātīgie palīdzēja organizēt ēdināšanu tiem, kas apsargāja barikādes.

# data[].attributes.body
3. martā Latvijā LR Augstākā Padome sarīkoja aptauju

uz jautājumu "Vai jūs esat par brīvu un valstiski neatkarīgu Latvijas Republiku?" 73,8% aptaujas dalībnieku atbildēja piekrītoši. Aptaujā piedalījās 87,5% balsstiesīgo Latvijas iedzīvotāju.

LR AP Prezidijs un LR MP pieņēma lēmumu, ka jāveic neatliekami pašaizsardzības pasākumi sakarā ar PSRS bruņoto vienību vardarbīgām akcijām Latvijas teritorijā.

Latvija gandrīz pilnībā tika nošķirta no ārpasaules. Latvijas parlamentāriešiem šajos apstākļos bija jāizšķiras par savu nostāju.

23. augustā notika Baltijas valstu tautas kustību organizētā akcija "Liesmojošais Baltijas ceļš".

Pēc augusta notikumiem sākās strauja Latvijas starptautiskā atzīšana.

Jau nākamjā dienā - 22. augustā Latvijas neatkarību atzina Lietuva un Igaunija.

Pirmā Rietumvalsts, kas atzina Latvijas neatkarību (23. augustā) bija Īslande.

24. augustā Latvijas neatkarību atzina Dānija, Somija un Krievija. Krievijas vadītāja B. Jeļcina nostāja būtiski veicināja starptautiskās atzīšanas procesu.

26. augustā Baltijas valstis atzina Eiropas Kopienas valstis.

2. septembrī neatkarību atzina ASV.

6. septembrī - PSRS Valsts Padome, tobrīd augstākais varas orgāns PSRS, atzina Baltijas valstu neatkarību.

Līdz 18. septembrim Latvijas Republiku bija atzinušas 79 valstis.