# data[].attributes.body
Petar Krešimir IV. ('rex Dalmatinorum ac Chroatorum') bio je hrvatski kralj koji je vladao u 11. stoljeću (1053.-1074.). Petar Krešimir IV. umro je 1074. Njegov prethodnik bio je Stjepan I., a nasljednik Dmitar Zvonimir.

# data[].attributes.body
Petar Krešimir IV. je prvi vladar za kojega je potvrđena titula kralja Hrvatske i Dalmacije.

# data[].attributes.body
Petar je iz dinastije Trpimirovića iz 9.stoljeća. U vrijeme svoje vladavine Hrvatskom, osvojio je Bosnu i Slavoniju. Tada je Hrvatska bila teritorijalno najveća. Bio je dobar vladar koji je pridonio jačanju unutarnje stabilnosti Hrvatske.

# data[].attributes.body
Vjeruje se da je bio u sukobu s Bizantskim Carstvom, ali nema posve jasnih povijesnih izvora o tim sukobima. Poznat je po svojoj podršci Crkvi i jačanju kršćanske vjere u zemlji.

# data[].attributes.body
U 11. stoljeću Petar Krešimir IV. vlada Bosnom i Hercegovinom kao i Slavonijom. Bosna se prostirala od rijeke Neretve do rijeke Drave i od mora pa do rijeke Drine.

Osnovao je gradove Šibenik, Nin i Biograd (koji se nazivaju Krešimirovi gradovi) te je započeo proces feudalizacije u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
Povijesni izvori iz tog razdoblja često su nepotpuni, a ponekad se uopće ne podudaraju pa se na njih ne možemo osloniti.

Poznao je ipak da je Petar Krešimir IV. svima bio omiljeni kralj zato što je bio ljubazan i dobar, pomogao je brojnim ljudima i crkvama, bio je pošten i u čast su mu napravili spomenik koji se i danas nalazi u gradu Šibeniku.

# data[].attributes.body
Šibenik je jedan od najstarijih hrvatskih gradova, a prvi put se spominje u darovnici Petra Krešimira IV. još iz davne 1066. godine. Poznat je kao sjedište Krešimirove države. Ovaj predivni Krešimirov grad ima oko 46 tisuća stanovnika i jedno je od najpoznatijih turističkih odredišta u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
Branimir ili Branimiro je bio knez Primorske Hrvatske. Na vlast je došao u 9.st (879.-892.). Dobio je pismo od pape Ivana VIII. i osamostalio Hrvatsku. Zna se da je Branimir bio Slaven.

# data[].attributes.body
Knez Branimir je vladao Hrvatskom u drugoj polovici 9. stoljeća. Na vlast je došao nakon što je svrgnuo probizantskog kneza Zdeslava u svibnju 879. Nastojao je svojoj državi osigurati političku samostalnost i od Bizanta i od Franaka. Obratio se papi Ivanu VIII., kojemu iskazuje vjernost, pa ga ovaj priznaje zakonitim vladarom, a Hrvatsku neovisnom državom.

# data[].attributes.body
Nema dovoljno povijesnih izvora da saznamo odakle bi knez Branimir mogao biti, ali jedan od izvora kaže da je Branimir iz dinastije Domagojevići koja je vladala u 9.stoljeću.

# data[].attributes.body
Branimir je bio u suradnji s Rimskom crkvom i papom Ivanom VIII. Tada je Hrvatska bila priznata kao samostalna država. Branimir je tada nazvan "dužnosnikom i zaštitnikom Rima".

Njemački kralj Karlo III. Debeli pokušao je prisiliti Branimira da prizna njegov suverenitet, a kada u tome nije uspio, sklopio je s Venecijom petogodišnji savez protiv Hrvata. Mlečani su 887. napali Neretvane i bili potučeni. Za Branimira počinje snaženje hrvatske srednjovjekovne države, kojoj Bizant za svoje interese u dalmatinskim gradovima plaća danak mira, a Mleci pristojbu za slobodnu plovidbu duž istočne jadranske obale.

# data[].attributes.body
Kada je Branimir njome upravljao, Hrvatska je bila proglašena kao političkim entitetom, a on je vladao srednjom i dijelom južne Hrvatske. Tijekom njegove vladavine dogovoreni su odnosi s Rimskom Crkvom, što je također bilo važno za politiku i vjeru u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
Branimirov natpis iz predromaničke crkve u Muću iz 888. godine. Na njemu stoji njegovo ime i titula - Branimiro comite dux cruatorum cogitavit... ( Branimir vojvoda knez Hrvata naumio je...) kao i prvi spomen imena Hrvat.

# data[].attributes.body
Branimirovo sjedište bio je grad Knin u jadranskom zaleđu.

# data[].attributes.body
Tomislav je prvi hrvatski kralj koji je vladao od 910. do 928. godine. Imao je svoje kraljevsko ime (rex) te je izjavio da je on 'Kralj Hrvata'. Kralj Tomislav je okrunjen 925. god. Toma Arhiđakon zabilježio je da je Tomislav bio knez ili dux 914. godine.

# data[].attributes.body
Tomislav je osvojio Mađarsku, Sloveniju i Bugare, a vladao je od Jadrana do rijeke Drave. Od bizantskog cara je dobio na upravu Dalmaciju i dalmatinske gradove. Okrunjen je za kralja 925. godine.

# data[].attributes.body
Kralj Tomislav je iz vladarske dinastije Trpimirovića iz 10. stoljeća. Ne znamo mnogo o Tomislavu i njegovoj dinastiji zbog nedostataka povijesnih izvora.

# data[].attributes.body
Jedan od najpoznatijih događaja tijekom vladavine kralja Tomislava bio je sukob s Ugarskom. Prema nekim izvorima, kralj Tomislav je uspio poraziti ugarske snage i vojske na rijeci Dravi. Kralj Tomislav je također imao vrlo dobre odnose s Bizantskim Carstvom.

# data[].attributes.body
Dijelovi Panonske nizine, priobalna područja uz Jadransko more i dijelove Dinarida bili su pod vlašću kralja Tomislava.

# data[].attributes.body
U Solinu kod Splita u crkvi Sv. Marije pronađena je kruna kralja Tomislava iz 925. godine kada je on bio okrunjen za hrvatskog kralja. Kruna se smatra simbolom kraljevske vlasti.

# data[].attributes.body
Tomislavovi gradovi su bili Nin, Biograd na Moru, Split i Solin. Ovi gradovi su svi smješteni na

jadranskoj obali i svaki je važan na svoj način. U Splitu su se održavali crkveni sabori od 925. do 928. godine.

# data[].attributes.body
Dmitar Zvonimir je kralj koji je vladao od 1075. do 1089. godine.

Zvonimir je bio suvladar Petra Krešimira IV. Bio je zadnji vladar u srednjovjekovnoj hrvatskoj povijesti. Dmitar Zvonimir je bio drugi čovjek po važnosti zbog Ladislava Arpadovića. On je bio brat Zvonimirovoj ženi (kraljici) Jeleni.

# data[].attributes.body
Dmitar Zvonimir nosio je titulu kralja Hrvatske i Dalmacije.

Zvonimir je okrunjen 1075. godine, a okrunio ga je papin poslanik u Solinu i dobio je žezlo, mač, zastavu i krunu. Zvonimira je ubio njegov narod zbog križanskog rata u koji nisu htjeli ići.

# data[].attributes.body
Zvonimir pripada dinastiji Trpimirovića i on je zadnji kralj iz te dinastije. Trpimirovići su igrali ključnu ulogu u vlasti hrvatskog kraljevstva sve do kraja 11. stoljeća, kada je ta dinastija izgubila vlast, a Hrvatska je došla pod utjecaj Ugarske.

# data[].attributes.body
Zvonimir je imao papinu potporu i tada je imao veze s Rimom.

Imao je odnose i s Ugarskom, a kada je ubijen, kralj Ladislav I. preuzeo je kontrolu nad Hrvatskom. Dmitar Zvonimir imao je sukobe s Bizantom i Venecijom. Suočavao se s određenim izazovima i sukobima s Bizantskim Carstvom koje je tada bilo na istočnim obalama Jadranskog mora.

# data[].attributes.body
Upravljao je Kraljevinom Hrvatskom. Ne zna se mnogo o teritorijima kojima je vladao.

# data[].attributes.body
Dmitar Zvonimir se spominje na Bašćanskoj ploči iz 1100. godine. Tekst na Bašćanskoj ploči, koja je bila lijeva oltarna pregrada u crkvi, uklasen je uglatom glagoljicom, hrvatskim pismom i mješavinom starohrvatskog i staroslavenskog jezika, a pronađena je u crkvi sv. Lucije u Jurandvoru na otoku Krku. Danas se ploča čuva u HAZU.

# data[].attributes.body
Knin je bio Zvonimirov kraljevski grad. Nalazio se na strateški važnom položaju, na visokom brdu s kojeg se pružao dobar pregled okolnog područja. Osim toga, bio je opasan obrambenim zidinama i kulama, pružajući dodatnu zaštitu.

U to vrijeme Knin je bio središte kršćanske vjere te kulturno i gospodarsko središte.

# data[].attributes.body
Koloman je nosio vladarsku titulu "Rex" (kralj) ili "Rex Colomanus," što znači "Kralj Koloman." Ta titula odražava njegovu ulogu kao vladara Ugarske tijekom srednjeg vijeka.

# data[].attributes.body
Koloman je postao kralj Ugarske nakon smrti svog brata Ladislava I. i bio je jedan od vladara iz dinastije Arpadovića ili skraćeno Arpad.

# data[].attributes.body
Koloman je bio u sukobu s Mletačkom Republikom oko teritorija u Dalmaciji. Mlečani su htjeli osvojiti Dalmaciju, ali im Koloman nije to dozvolio. Koloman se suočio i s Poljskom. Ratovao je protiv nje zato što je htio proširiti svoju vlast na sjeveroistoku. Čak je vodio i diplomatske pregovore s Bizantskim Carstvom.

# data[].attributes.body
Koloman ili kao Koloman Ostromadski, bio je kralj Ugarske. Vladao je od 1095. do 1116. Postao je kralj nakon smrti svog brata Ladislava I. 1095. godine. Nakon smrti Kolomana 1116. godine, njegov sin Stjepan II. preuzeo je vlast u Ugarskoj.

# data[].attributes.body
Proširio je Ugarsku na nekim područjima tijekom svoje vladavine. Njegovo kraljevstvo obuhvaćlo je Ugarsko Kraljevstvo, odnosno Istočnu Ugarsku, Sjevernu Ugarsku i Dalmaciju.

# data[].attributes.body
1102. godine Koloman je bio okrunjen u Biogradu i za hrvatskog kralja i s plemstvom je potpisao dokument poznat kao PACTA CONVENTA. U tom se dokumentu govori o uvjetima pod kojima su predstavnici hrvatskog plemstva prihvatili Kolomana za svojega kralja.

# data[].attributes.body
Koloman je ima više gradova kojima je vladao. To su Ben (današnja Budimpešta) koji je bio glavni grad Kraljevine Ugarske tijekom vladavine Kolomana, Zagreb je bio važan grad, Esztergom, Split i Zadar (u Dalmaciji) bili su strateški i trgovački značajni, kao i Debrecen.