# data[].attributes.body
Knud er en nydelig ældre herre der fremstår soigneret og velplejet. Han bor i et ældrevenligt rækkehus i stueplan med egen lille have til.

Knud elsker at ordne sin have, og den er altid yderst velholdt med nyslået græsplæne og flotte blomster og stauder i bedene.

Knud fik gennem en udredning på hospitalet stillet en demensdiagnose for 9 måneder siden.

# data[].attributes.attachment_caption
Hjernen har fire lapper og Frontotemporal Demens sidder i det blå område (se figur)

# data[].attributes.body
Frontotemporal Demens rammer typisk personer i den yngre alder, ofte mellem 40 og 65 år, selvom den kan opstå i alle aldre. FTD kan ramme personer uden nogen familiær historie, men i visse tilfælde er der en genetisk komponent, hvilket betyder, at det kan være arveligt.

Når man får Frontotemporal Demens, sker der følgende i hjernen.

Frontotemporal Demens viser sig i form af gradvist tiltagende ændringer i personlighed, adfærd og/eller sprog og adskiller sig fra Alzheimers sygdom blandt andet ved, at indlæring og hukommelse kan være intakt langt hen i sygdomsforløbet.

Hos personer med FTD svækkes de sociale færdigheder, den syge mister sine tidliger interesser og udviser ligegyldighed over for andre mennesker og mister fornemmelsen for sociale normer. Ofte opstår der koncentrationsbesvær og problemer med at overskue og planlægge opgaver.

Personer med FTD kan sågar få den opfattelse at det tætte plejepersonale eller folk omkring dem stjæler deres ejendele eller forgriber sig på dem seksuelt.

# data[].attributes.body
Knuds egenomsorg er ikke hvad den har været og han fremstår ikke længere soigneret som han plejer. Interessen for havearbejdet er faldet og haven er nu tilgroet og misligholdt.

Knud har ændret sin adfærd og begynder at have et voldsomt sprogbrug overfor sine omgivelser. Knuds adfærd gør at hans empati forsvinder og han mister sine sociale færdigheder/normer overfor andre mennesker.

Den mindste ADL bliver uoverskuelig overfor Knud og dette viser sig ved frustration, han mestrer ikke længere sit eget liv.

# data[].attributes.body
Når vi kender borgers type af Demens, så giver det plejen en indikation på, hvor vi skal og kan sætte ind for at hjælpe Knud.

Vi bliver bedre klædt på til at forstå og anerkende Knuds frustrationer, vi ved at det er sygdommen der taler når Knud bliver udadreagerende eller bruger et voldsomt sprogbrug.

# data[].attributes.body
Et tryghedsbesøg hos en borger er et besøg, hvor en medarbejder fra kommunen kommer hjem til borgeren for at sikre deres trivsel og tryghed.

Tryghedsbesøg er en forebyggende indsats, der skal hjælpe borgeren med at føle sig mere sikker i sit eget hjem.

Forebygge ulykker – f.eks. tjekke brandalarmer, faldsikring og andre sikkerhedsforanstaltninger.

Sikre trivsel – tale med borgeren om deres velbefindende, ensomhed eller eventuelle bekymringer.

Give råd og vejledning – informere om relevante tilbud og støtteordninger.

# data[].attributes.headline
Vores forholdsregler, rettigheder og pligter

# data[].attributes.subject
Vores forholdsregler, rettigheder og pligter

# data[].attributes.body
Vi ved at Knud har FTD og det er vigtigt at det er den samme gruppe personaler der tager sig af Knud, for at skabe en god og tryg relation.

Vi ved at FTD kan udvikle en faretruende adfærd, så tilgangen til Knud skal være med omtanke.

Vi har som plejepersonale omsorgspligt, men ret til at gå fra en borger ved voldsom eller grænseoverskridende adfærd.

Vigtige rettigheder og retningslinjer:

1. Retten til at beskytte sig selv og andre

En SSH har ret til at beskytte sig selv og andre medarbejdere/borgere, hvis der opstår en farlig situation.

Det er dog kun tilladt at bruge den mindst mulige nødvendige fysiske kontakt for at afværge en situation – f.eks. undvige, skærme sig selv eller hjælpe borgeren til at falde til ro.

2. Ingen magtanvendelse uden godkendelse

Ifølge Servicelovens § 124-129 må en SSH ikke bruge fysisk magt over for borgeren, medmindre der er tale om en akut nødsituation.

Hvis borgeren er til fare for sig selv eller andre, kan det være nødvendigt at tilkalde en ansvarshavende eller politiet.

3. Retten til at sige fra

Hvis en SSH oplever truende eller voldelig adfærd, har vedkommende ret til at trække sig fra situationen.

Arbejdsgiveren har ansvar for at beskytte personalet, og der bør være klare retningslinjer for, hvordan man håndterer vold eller trusler.

4. Pligt til at rapportere

Hvis en borger er udadreagerende, skal episoden dokumenteres i journalen og eventuelt indberettes som en arbejdsulykke.

Det kan også være relevant at tage episoden op i en personalesupervision for at forbedre håndteringen fremover.

Hvad kan man gøre i stedet?

Forebygge konflikter ved at være rolig, lyttende og give borgeren tid.

Tilkalde kollegaer eller leder hvis situationen eskalerer.

Bruge afledning for at dæmpe borgerens frustration, f.eks. skifte emne eller tilbyde en aktivitet.