# data[].attributes.body
2.-Les idees de la Il·lustració van proclamar la dignitat humana i ideals de progrés, fonamentant canvis socials en excloure del poder polític la burgesia, sector dinàmic de l'època.

# data[].attributes.body
1789-1799

# data[].attributes.attachment_link.title
ideas de los ilustrados en la revolucion francesa

# data[].attributes.body
1.-La pobresa afectava la majoria dels francesos, ja que només pagesos i proletariat pagaven impostos, exempts nobles i clergat.

# data[].attributes.attachment_link.title
severa pobreza en la revolucion francesa

# data[].attributes.body
3.-La burgesia, en crisi per l’inconformisme, s’enriquia però no podia participar en el govern del Tercer Estat.

# data[].attributes.body
4.-La monarquia francesa era fràgil perquè el rei Lluís XVI mancada de carisma i habilitats per afrontar les crisis.

# data[].attributes.body
5.-La situació econòmica de França era catastròfica a causa de males collites i impostos alts, provocant misèria entre la població i que fins i tot els privilegiats es queixessin.

# data[].attributes.body
Davant la nefasta situació i els deutes massa grans que tenia l'Estat, el rei (Lluis XIV) tenia dues solucions per augmentar els impostos.

# data[].attributes.body
Es seguia mantenint els privilegis als privilegiats, pero no era bona opció perquè el poble no podia pagar mes impostos dels que ja pagaven.

# data[].attributes.body
La recaptació de l’Estat augmentaria molt, pero l’únic problema es que s’hauria d’enfrontar a tot l’estament privilegiat (noblesa i església)

# data[].attributes.body
Com les dues opcions posaven gran majoria de la població en contra, el rei va decidir fer una assemblea formada per representants de cada estament per demanar consell

# data[].attributes.body
Es votava per estaments, i cada grup tenia un únic vot, per això els privilegiats tenien avantatge (perquè la noblesa i el clergat eren del mateix estament, mentres que el tercer estat era només ell tot sol i això feia que sempre guanyes el estament privilegiat 2-1)

I el tercer estat que era el 80% de la població va reclamar que es votes per persona, per evitar el bloquetg sistemàtic que hi ha havia amb les seves propostes.

Per aixo els representants del tercer estat es van reunir per separat i van crear l’Assemblea Nacional. Varen jurar no separar-se fins conseguir que es redactés una Constitució (Jurament del Joc de la Pilota)

# data[].attributes.attachment_link.title
Votar en estados generales en francia de 1700

# data[].attributes.body
1. Creació (17 de Juny de 1789)

Els representants del Tercer Estat es converteixen en l’Assemblea Nacional per aconseguir canviar les votacions i fer-les per persona i no per estament.

2. Reivindicacions

Volen aconseguir una nova estructura política i també econòmica, el vot per persona i que la noblesa i el clergat pagui impostos.

3. Reaccions

El rei prepara les tropes per anul·lar-els. En resposta el poble ataca la Bastilla (14 de juliol de 1789) per defensar

4. Decret d'Abolició dels Privilegis (4 agost 1789):

• Varen anul•lar el sistema feudal i els privilegis.

# data[].attributes.headline
Assalt a la bastilla (14 de Juliol de 1789)

# data[].attributes.subject
Assalt a la bastilla (14 de Juliol de 1789)

# data[].attributes.body
El rei es va acabar acceptant que els Estats Generals es converteixin en una Assemblea Nacional, però va començar a mobilitzar tropes per reprimir els diputats rebels. Això va crear molta tensió i por a París, on es van haver rumors sobre un posible atac. El poble es va enfrontar per defensar-se i això va ocórrer el 14 de juliol de 1789, varen assaltar la fortalesa-presó de la Bastilla per aconseguir armes i pólvora, marcant el que seria l'inici de la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
Consistia en un Joc de pilota francés. Es un “ancestre” del tennis que era jugat per dos equips que era passar-se una pilota per damunt una xarxa. La puntuacio consisteix en jocs dividits en quatre quinzes (15-30-40 i joc).

Els 577 diputats del Tercer Estat es van comprometre a no abandonar

aquest recinte fins que no haguessin aconseguit elaborar una

# data[].attributes.body
CONTEXT:

Decret d'Abolació dels privilegis ( 4 d'Agost de 1789 ):

S'aboli el sistema feudal i els privilegis de noblesa i clergat.

Camí cap a l'Assemblea Constituent:

L'Assemblea Nacional redacta la Constitució de 1791, limitant el poder del monarca.

# data[].attributes.headline
Declaració de Drets de l'Home i del Ciutadà ( 26 d'Agost del 1789 )

# data[].attributes.subject
Declaració de Drets de l'Home i del Ciutadà ( 26 d'Agost del 1789 )

# data[].attributes.body
Inspirada en les idees il·lustrades i en els colons americans.

Defineix drets idividuals i col·lectius: llibertat, igualtat i sobrirania nacional.

Rebutja el feudalisme i l'absolutisme, afirmant que els drets són universals.

Va causar la oposició de les monarquies europees per por a la propagaciçó d'aquestes idees.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
declaracio de drets de l'home i del ciutadà

# data[].attributes.body
Reconegué la sobirania nacional i els drets fonamentals dels ciutadans.

Divisió de poders:

-Legislatiu: en mans de L'Assemblea Nacional.

-Executiu: en mans del rei, amb dret a vetar lleis.

-Judicial: en mans del tribunal, són idependents.

Monarquia parlamentària: el rei dirigeix el govern, però l'assemblea té el poder legislatiu.

Sufragi censatari: només poden votar homes majors de 25 anys amb determinat nivell econòmic.

# data[].attributes.headline
1) Monarquia constitucional i tensions polítiques:

# data[].attributes.subject
1) Monarquia constitucional i tensions polítiques:

# data[].attributes.body
França es converteix en una monarquia constitucional, però Lluís XVI l'accepta de mala gana.

El rei busca recuperar el poder absolut amb l'ajuda d'Àustria.

Es formen grups oposats a l'Assemblea: revolucionares vs nopbles i el clregat.

# data[].attributes.body
La situació econòmica empitjora.

Les classes populars es mostren insatisfetes perquè han quedat fora del sistema polític.

# data[].attributes.body
Lluís XVI intenta fugir, però és capturat i torna a París.

L'Assemblea perd legitimitat, ja que el rei amb qui compartia el poder és presoner.

# data[].attributes.body
Àustria i Prússia declaren la guerra a França per restablir el poder del rei.

Esclaten revoltes monàrquiques dins del país.

El poble assalta el palau de les Tulleries i el rei és destituït i empresonat.

# data[].attributes.headline
5) Convocatòria d'eleccions i fi de la monarquia:

# data[].attributes.subject
5) Convocatòria d'eleccions i fi de la monarquia:

# data[].attributes.body
S'instaura el sufragi universal masculí.

Es conoquen eleccions per redactar una nova Constitució.

L'Assemblea es transforma en Convenció Nacional i França esdevé una República.