# data[].attributes.body
Han er tysk sociolog og filosof. Han er fra 1929. Han er kendt fra sit arbejde indenfor kritisk teori og kommunikationsteori. Han er inspireret af Kant.

# data[].attributes.headline
Hvad er navnet på hans demokratiforståelse? 

# data[].attributes.subject
Hvad er navnet på hans demokratiforståelse? 

# data[].attributes.body
Deliberativt demokrati.

# data[].attributes.body
Hun er en belgisk politiker, filosof og teoretiker. Kendt for sin teori om det agonistiske demokrati. Hun mener det demokratiske politik skal rumme uenighed og modstand. Hun kritisere liberale idealer om konsensus.

(Hun er fra 1943)

# data[].attributes.headline
Hvad er navnet på hendes demokratiforståelse?

# data[].attributes.subject
Hvad er navnet på hendes demokratiforståelse?

# data[].attributes.body
Agonistisk demokrati

# data[].attributes.body
Rationelt og konsensusorienteret demokrati

Herredømmefri dialog

"der begyndte at udkomme aviser, og langsomt begyndte folk at diskutere deres egne anliggender og at komme frem til fælles holdninger. Dette så Habarmas som en "herredømmefri kommunikation" eller " herredømmefri samtale", og han blev overbevist om samtalens muligheder som middel til at løse konflikter og nå til enighed."

Man skal komme til enighed igennem dialog

# data[].attributes.body
Demokratiet er konfliktfyldt.

Tilhænger af pluralisme

Kanalisere konflikter på en produktiv måde

Kritisere det liberale demokrati

Modstandere anses som legitime modstandere og ikke fjender.

# data[].attributes.body
Det rationelle er ikke altid nok til at forklare politiske og sociale konflikter, men at magter relationer og passion spiller en rolle.

# data[].attributes.headline
Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn

# data[].attributes.subject
Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn

# data[].attributes.body
Samtalen er vigtig i Mouffes demokratiforståelse, men ikke på den måde, som f.eks. Habermas beskriver det. For Mouffe handler samtale ikke om at nå en rationel konsensus, men om at give plads til konflikt og modstand.

Hun mener, at politisk debat bør have en agonistisk karakter, hvor forskellige grupper og perspektiver kan brydes med hinanden uden nødvendigvis at nå til enighed

# data[].attributes.headline
Hvad er deres syn på de rationelle og det rationelles betydning for samtalen? 

# data[].attributes.subject
Hvad er deres syn på de rationelle og det rationelles betydning for samtalen? 

# data[].attributes.body
Habarmas skelner mellem to former for det rationelle. Instrumentelle og det kommunikative. Habarmas mener at det kommunikative bør være i højsædet.

Det kommunikative handler om at diskutere på baggrund af sandheder. Den instrumentelle tilgang til bygger på effektivitet og mål.

Alle bør derfor købe ind på idéen om at man møder hinanden med tillid. Habarmas mener at tid ikke bør være en faktor i beslutningstagen.

# data[].attributes.body
Hun mener at menneskerettighederne er ikke universelle.

Hun siger at fællesskabet kommer før den enkelte borger og at den enkelte borger bør sætte fællesskabet først, samt menneskerettighederne er et politisk påfund.

# data[].attributes.headline
Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn? 

# data[].attributes.subject
Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn? 

# data[].attributes.body
Samtalen bør vægte tungt i forhold til demokratiet. Der bør gives tid til at samtalen kan udfolde sig.

# data[].attributes.headline
Hvad er Habermas syn på menneskerettigheder. 

# data[].attributes.subject
Hvad er Habermas syn på menneskerettigheder. 

# data[].attributes.body
Man bør underligge sig flertallet såfremt at de idealiserede krav er opfyldt.

Menneskerettigheder er ikke naturlige men noget vi skaber i samarbejde igennem samtale og demokrati. Habermas mener derudover at menneskerettighederne er dynamiske.

# data[].attributes.body
Kritikken går på at Mouffe indrager følelser og andre ikke konkrete faktorer i diskussionen. Habermas anerkende disse følelser men anser dem ikke som en faktor i den kommunikative handlen.

# data[].attributes.body
Mouffe afviser hans idé om en "herredømmefri samtale", hvor aktører gennem rationel diskussion kan nå enighed. Hun mener, at denne model overser den fundamentale rolle, som magt og identitet spiller i politik.

Mouffe mener, at ideen om konsensus påvirker og overser vigtigheden af politisk pluralisme.

# data[].attributes.body
Aktiviteten vi lavede i klassen, hvor vi havde til opgave at lave vores egen ø, øens love og regler samt samfundsstrukturen. implementere den herredømme fri samtale(habermas) i form af dialogcirkel

# data[].attributes.body
Først undervise om menneskerettigheder. Forklare hvad de handler om og hvorfor de er der

Arbejde med cases, gøre det jordnært for eleverne – tage udgangspunkt i deres hverdag

Sæt tingene i perspektiv – hvordan ser det ud i verden (Marshalls behovspyramide)

Lave øvelse hvor eleverne skal vælge de 15 vigtigste rettigheder, herefter 10,7 og 5.

# data[].attributes.body
Debattere dilemmaer. Enten udefra en problematik, hvor det er den personlige holdning, eller hvor man tildeles roller i f.eks. land eller partier, hvor man skal bruge landet eller partiets synspunkt som argument.

# data[].attributes.body
Eleverne får et kort med en overskrift på venstre side og en forklaring på højre side. Eleverne skal så lave en form for vendespil hvor de skal arbejde hen mod at danne en lang kæde. Vi anvender "om" til vores undervisning.