# data[].attributes.body
Yleisradio perustettiin 9.9.1926. Radion kuuntelemiseen tarvittiin radiolupa ja eduskunta näki radiotoiminnan laajentamisessa oivan verotuskohteen. Vuoden 1926 lopulla kuuntelulupia oli noin 10 000 kappaletta. Joka taloudesta radiota ei löytynyt, vaan usein radiota pääsi kuuntelemaan koulussa.

Yleisradio perustettiin maa- ja metsätalouspainotteiseen Suomeen. Ylen tehtävänä oli luoda isänmaallisia mielipiteitä ja rakentaa siltaa kaupunkien ja maaseudun välille. Vastaavanlaisia kilpailijoita ei Ylellä tuolloin ollut.

# data[].attributes.body
Alusta asti Yleisradion edellytyksenä oli yhteisymmärrys ja yhteistyö ohjelman lähettäjän ja kuuntelijan välillä.

Perustettaessa Yleisradion tavoitteeksi määriteltiin kansansivistyksen edistäminen, hyödyllisten tiedonantojen toimittaminen sekä viattoman ajanvietteen hankkiminen. Yleisradio oli siis sivistyksen, tiedon ja kulttuurin lähde. Myöhemmin 1940-luvulla sotien aikaan Yleisradio toimi kanavana myöskin Puolustusvoimille.
Nykyisiin Ylen tavoitteisiin kuuluvat mm.

-        yhteiskunnallisen luottamuksen säilyttäminen

-        tasa-arvo ja monimuotoisuus

-        ilmastonmuutoksen torjunta

-        teknologian ja digitaalisen toimintaympäristön     kehittäminen

Ylen toimintaa säätelee Laki Yleisradio Oy:stä

# data[].attributes.headline
Ylen tarkoitus - Lisäämme ymmärrystä toisistamme ja maailmasta, vahvistamme suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria

# data[].attributes.subject
Ylen tarkoitus - Lisäämme ymmärrystä toisistamme ja maailmasta, vahvistamme suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria

# data[].attributes.body
https://yle.fi/aihe/strategia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukuaika 6 minuuttia | julkaistu 19.5.2020

Perinteinen media elää kohtalonhetkiään. Julkisen palvelun median perinteiset kulmakivet eivät pelkästään riitä, kun sekä tietoa, sivistystä että viihdettä on tarjolla määrättömästi. Median määrä on kasvanut räjähdysmäisesti ja ihmisten arvot, elämäntavat ja kulttuuri pirstaloituvat edelleen.

Merkityksellisenä pysyäkseen median pitää pystyä muuttumaan nopeasti ja määrätietoisesti. Uudistumisen paine on Yleisradiolle myös valtava mahdollisuus. Median käytettävissä on enemmän kuin koskaan keinoja ja mahdollisuuksia tuottaa arvoa ihmisille ja yhteiskunnalle.

Muutos kiihtyy jatkuvasti. Kansainväliset teknologiajätit levittäytyvät yhä laajemmalle.

Yleisradio täyttää 100 vuotta vuonna 2026. Tällä strategialla varmistetaan kansalaisia ja yhteiskuntaa parhaiten palveleva Yleisradio. Tämä on hyvinvoivan demokraattisen yhteiskunnan etu.

Yleisradio vahvistaa suomalaista yhteiskuntaa, kulttuuria ja ymmärrystä toisistamme yhteisten kokemusten, luotettavan tiedon ja inspiroivien elämysten avulla.

Tehtävän toteuttaminen edellyttää Yleltä sekä perinteisten vahvuuksien kehittämistä että uudistumista.

Yleisradiolain mukaan Ylen tulee tarjota julkisen palvelun sisältöjä monipuolisesti ja kattavasti jokaisen saataville. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Yle toimii kahdella kotimaisella kielellä ja tuottaa myös saamelaisten ja muiden vähemmistöjen ja erityisryhmien palveluita.

Muutoksiin vastaaminen edellyttää, että Yle vaalii jatkuvasti journalistista laatua ja riippumattomuuttaan, on avoin, kuuntelee suomalaisia ja näyttää koko moniäänisen Suomen.

Ylen on entisestään vahvistettava yleisösuhdettaan ja läsnäoloa ihmisten parissa, luotava uudenlaisia kumppanuuksia, satsattava henkilökohtaiseen käyttökokemukseen ja siirryttävä hallitusti kohti digitaalista julkaisemista sitä vauhtia, kun mediankäyttö muuttuu. Tämä strategia sisältää myös Ylen talouden ja toiminnan suuntaviivat.

Ylen strategian ytimessä ovat tarkoitus ja arvot.

Tarkoitus kertoo, miksi Yle on olemassa - niin ihmisille kuin yhteiskunnallekin. Tarkoitus nojaa Ylen laissa määriteltyyn tehtävään. Kaiken, mitä teemme, pitää tukea tarkoitustamme. Tarkoituksessa korostuu keskinäinen ymmärrys. Se on toimivan yhteiskunnan perusta.

Arvot kertovat, mikä Ylelle on tärkeää ja miten yleläiset tekevät työnsä. Arvot ohjaavat yhtiön toimintaa niin isoissa valintatilanteissa kuin arkisessa työssäkin ja luovat pohjan yrityskulttuurille, jossa Yle voi toteuttaa tehtävänsä hyvin.

Suunta kertoo, mihin pyrimme, jotta Yle on vastakin arvostettu ja rakas.

Lue lisää Ylen roolista 2020-luvulla

Ylen tarkoitus

Lisäämme ymmärrystä toisistamme ja maailmasta, vahvistamme suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria.

Ylen arvot

Olemme luotettavia ja vastuullisia - toteutamme tehtäväämme riippumattomasti. Innostamme luovuuteen - annamme rohkeasti tilaa uusille ideoille. Arvostamme ihmistä - yhdessä saamme aikaiseksi parempaa.

Ylen suunta

Kohti julkisen palvelun median seuraavaa sataa vuotta: uudistuva Yleisradio on kaikille yhteinen ja jokaiselle oma - suomalaisen yhteiskunnan parhaaksi.

1. Painotamme digitaalista julkaisemista jatkuvasti enemmän, kehitämme myös perinteisiä kanaviamme.

Digitaalisten palveluiden merkitys mediankäytössä kasvaa.

Yle satsaa sekä laadukkaaseen suoratoistopalveluun Yle Areenaan että nopeasti reagoivaan journalismin ja tapahtumien palveluun, joka perustuu ajan tasalla pysymisen ja yhteisten elämysten tarpeeseen.

Yle arvioi tv- ja radiokanaviensa sekä digipalveluidensa määrää ja laajuutta sitä mukaa, kun mediankäyttö ja toimintaympäristö muuttuvat. Tv- ja radiokanavat tulevat lähivuosina olemaan kuitenkin edelleen merkittäviä erityisesti varttuneessa aikuisväestössä.

Kun siirrymme kohti digitaalista tuotanto- ja julkaisuympäristöä, huolehdimme, että palvelemme muutoksen aikana ja sen jälkeenkin kaikkia suomalaisia. Tällä siirtymällä tarkoitetaan muun muassa sitä, että teemme yhä enemmän sisältöjämme julkaistavaksi nimenomaan Yle Areenassa ja mobiilipalveluissamme.

Yle julkaisee sisältönsä ensisijaisesti omilla alustoillaan. Kolmansien osapuolten alustoja voidaan käyttää harkiten silloin, jos tavoitamme sieltä yleisöjä, joita emme Ylen alustoilta tavoita.

2. Vahvistamme suhdettamme lapsiin ja nuoriin.

Ylen pitää palvella kaikenikäisiä suomalaisia. Tämä edellyttää eri-ikäisten yleisöjen mediankäytön ja elämän perusteellista ymmärrystä.

Mediayhtiöt kilpailevat jatkuvasti kovemmin nuorista yleisöistä ja lapsista.

Ylen perinteiset vahvuudet - mainoksettomuus, turvallisuus ja oma kieli - eivät tue enää Yleä niin kuin ennen. Meidän on hyödynnettävä näitä vahvuuksia, jotta tulevat sukupolvet eivät kasvaisi pelkästään globaalien mediajättien tarjonnan parissa, mutta tämä ei enää yksin riitä.

Annamme tilaa uusille tekijöille ja nuorten äänille ja ajatuksille sekä uudistamme nuorille suunnattua tarjontaa.

Yle pysyy rakastetuimpana lasten palveluna tarjoamalla kansainvälisen tason laatuohjelmistoa, pedagogisia sovelluksia ja ikimuistoisia kohtaamisia.

5. Näytämme yhä monipuolisemman kuvan Suomesta ja maailmalta.

Tuomme eri tavoin elävät ja ajattelevat ihmiset ja heidän tarinansa kaikkialta Suomesta ja maailmalta vahvemmin esille. Tuomme maailman lähelle menemällä tiedon lähteille. Lisäämme ihmisten välistä ymmärrystä ja annamme äänen myös heille, jotka eivät asemansa vuoksi ole muuten julkisuudessa.

Kansainvälisyys Ylen toiminnassa tarkoittaa Suomen ulkopuolelle ulottuvaa säännöllistä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa. Lisäksi kotimaiset kansainvälisen tason sisällöt ja palvelut tekevät Suomea tunnetuksi maailmalla.

10. Luomme uudenlaisia kumppanuuksia kaikkien hyödyksi.

Kumppanuuksista yritysten tai muiden yhteiskunnan toimijoiden, kuten järjestöjen tai oppilaitosten, kanssa tulee yhä tärkeämpiä. Kumppanuuksia on toteutettava siten, että niistä on hyötyä kaikille osapuolille.

Etsimme uudenlaisia yhteistyön muotoja esimerkiksi tapahtumissa, urheilun esitysoikeuksissa ja mediakasvatuksessa. Teemme hankintoja kotimaisilta tuotantoyhtiöiltä ja muilta toimijoilta sekä etsimme uusia yhteistyömuotoja kaupallisen median kanssa parlamentaarisen työryhmän esitysten (v. 2016) ja Yleisradiosta annetun lain mukaisesti.

Lataa strategia (PDF)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaikille yhteinen, jokaiselle oma - Ylen strategia

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukuaika 6 minuuttia | julkaistu 19.5.2020 Perinteinen media elää kohtalonhetkiään. Julkisen palvelun median perinteiset kulmakivet eivät pelkästään riitä, kun sekä tietoa, sivistystä että viihdettä on tarjolla määrättömästi. Median määrä on kasvanut räjähdysmäisesti ja ihmisten arvot, elämäntavat ja kulttuuri pirstaloituvat edelleen. Merkityksellisenä pysyäkseen median pitää pystyä muuttumaan nopeasti ja määrätietoisesti.

# data[].attributes.body
Vaikutusvaltaisin elin Ylen toiminnassa on hallintoneuvosto. Neuvoston tehtävänä on päättää strategioista sekä valvoa Ylen julkisen palvelun ohjelmatoimintaa. Neuvostoon valitaan 21 jäsenet ovat eduskunnan valitsemia ja jäsenet valitaan eduskunnan vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Nykyisen hallintoneuvoston puheenjohtaja on Arto Satonen (kok).

# data[].attributes.body
Ylen hallitus huolehtii Ylen hallinnon ja toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Hallitus mm. nimittää ja erottaa yhtiön toimitusjohtajan, päättää seuraavan vuoden talousarviosta ja toimittaa Viestintävirastolle vuosittaisen toimintakertomuksen yhtiön toiminnasta. Hallitus koostuu vähintään viidestä ja enintään kahdeksasta jäsenestä. Nykyisen hallituksen kokoonpano on kahdeksan.

# data[].attributes.body
Ylen toimitusjohtajan tehtäviin kuuluu johtaa yhtiön toimintaa osakeyhtiölain sekä yhtiön hallituksen antamien ohjeiden mukaisesti. Toimitusjohtaja mm. vastaa hallitukselle yhtiön toiminnan tuloksellisuudesta, esittelee asiat hallituksessa ja osaltaan hallintoneuvostossa sekä vastaa hallituksen päätösten täytäntöönpanosta. Toimitusjohtajan nimittää hallitus. Nykyinen Ylen toimitusjohtaja on Merja Ylä-Anttila.

Ylen johtoryhmän tehtävänä on vastata yhtiön strategisesta ja operatiivisesta johtamisesta sekä valmistella asiat hallitukselle. Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa yhtiön toiminnan johtamisessa.

# data[].attributes.body
Ylen vastaavat toimittajat ovat vastuussa sisällöntuotannosta sekä julkaisutoiminnasta. Heidän toimintaansa ohjaavat mm. Laki Yleisradio Oy:stä, Ylen sisältöjen eettiset ohjeet sekä Journalistin ohjeet. Sisältöä tuotetaan suomeksi, ruotsiksi, englanniksi, venäjäksi, saameksi ja viittomakielellä.

# data[].attributes.body
Lisäksi Ylen organisaatio on jaettu kuuteen yksikköön ja neljään tukipalveluun.

Yksiköt: strategia ja asiakkuus, uutis- ja ajankohtaistoiminta, urheilu ja tapahtumat, luovat sisällöt ja media, Svenska Yle sekä teknologia ja kehitys.

Tukipalvelut: henkilöstö ja turvallisuus, viestintä ja brändi, talous sekä laki.

# data[].attributes.body
Yhtiön ulkoinen valvonta koostuu tilintarkastajista, Liikenne- ja viestintävirastosta sekä lähipiiriliiketoimista. Mm. Liikenne- ja viestintävirasto valvoo Ylen toiminnan lainmukaisuutta, Ylen kaupallisen toiminnan eriyttämistä ja kaupallisen toiminnan alihinnoittelun kieltoa sekä mainonnan ja sponsoroinnin kieltoa.

# data[].attributes.body
Ylen toiminta rahoitetaan Yle-verolla. Verotuloilla rahoitetaan Ylen eri monimediallisia sisältöjä. Muut suurimmat mediakonsernit, kuten Sanoma Media Finland, Otavamedia ja Alma Media ovat mainosrahoitteisia ja kaupallisia medioita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa.

Ohjeen lukuja 3.1 ja 3.2 on päivitetty 1.1.2021 tuloverolain (1535/1992, TVL) 9 §:n muutoksen vuoksi. Muutetun TVL 9 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella ulkomainen yhteisö on Suomessa yleisesti verovelvollinen täällä sijaitsevan johtopaikan perusteella. Uuden TVL 9 §:n 9 momentin mukaan mitä muussa tuloverolainsäädännössä säädetään suomalaisista yhteisöistä tai kotimaisista yhteisöistä, sovelletaan myös ulkomailla perustettuun tai rekisteröityyn yhteisöön, jonka tosiasiallinen johtopaikka sijaitsee Suomessa. Muutettu TVL 9 § on tullut voimaan 1.1.2021 ja sitä sovelletaan ensimmäisen kerran verovuonna 2021. Tosiasiallisen johtopaikan muodostumista ja ulkomaisen yhteisön yleistä verovelvollisuutta käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Yhteisön yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus.

Lisäksi ohjeen lukuja 2.1 ja 3.1 on päivitetty 1.1.2021 voimaan tulleen Ahvenanmaan mediamaksusta annetun maakuntalain (landskapslag (2019:103) om medieavgift) vuoksi. Ahvenanmaan mediamaksua käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Ahvenanmaan mediamaksu.

Ohjeen lukua 3 on päivitetty yhteisöjen tulolähdejaon poistamisen vuoksi. Tässä yhteydessä ohjetta on myös muutoin ajantasaistettu.

Verovuodesta 2020 lähtien osalta yhteisöistä poistuu henkilökohtainen tulolähde. Tämä tarkoittaa sitä, että näiden yhteisöjen verotuksessa ei voida soveltaa tuloverolakia, vaan yhteisöjen kaikki toiminta maataloutta lukuun ottamatta verotetaan elinkeinoverolain mukaan. Tulolähdejaon poistaminen koskee esimerkiksi osakeyhtiöitä, osuuskuntia, yhdistyksiä ja säätiöitä, jos ne eivät ole yleishyödyllisiä.

Osa yhteisöistä jää kuitenkin tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle ja niillä voi siten olla henkilökohtainen tulolähde myös verovuoden 2020 jälkeen. Tulolähdejaon poistaminen ei koske esimerkiksi yleishyödyllisiä yhteisöjä.

Elinkeinotoiminnan määritelmää ei ole muutettu uudistuksen yhteydessä eikä yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen muutoinkaan vaikuta elinkeinotoiminnan käsitteen sisältöön. Siten, kun ohjeessa puhutaan elinkeinotoiminnasta, käsitteellä tarkoitetaan vain elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968, EVL) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa. Tämän vuoksi yhteisön toimintaa, joka ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä, ei pidetä EVL 1 §:n 1 momentin mukaisena elinkeinotoimintana, vaikka toiminnan tulos laskettaisiin elinkeinoverolaissa säädetyllä tavalla.

Yhteisöjen tulolähdejaon poistamista käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Eräiden yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen.

1 Johdanto

Yleisradion toiminnan rahoittamiseksi peritään vuotuista yleisradioveroa. Yleisradioveron suorittamisvelvollisuudesta ja verotusmenettelystä säädetään yleisradioverosta annetussa laissa (484/2012, YleveroL). Verohallinto määrää yleisradioveron tuloverotuksen yhteydessä. Vero tilitetään valtiolle.

Luonnolliset henkilöt ja elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavat yhteisöt maksavat yleisradioveroa. Alle 18-vuotiaat henkilöt tai luonnolliset henkilöt tai yhteisöt, joiden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa, eivät maksa yleisradioveroa.

Henkilön yleisradioveroa suoritetaan vain puhtaan pääomatulon ja puhtaan ansiotulon yhteismäärän tai sitä korkeamman yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Henkilön yleisradiovero on tulojen määrästä riippuen enintään 163 euroa.

Yhteisön yleisradiovero on verotettavan tulon määrästä riippuen 140 - 3 000 euroa. Yhteisö ei maksa yleisradioveroa, jos sen verotettava tulo on alle 50 000 euroa.

2 Henkilön yleisradiovero

2.1 Verovelvolliset

Henkilön yleisradioveroa suorittavat Suomessa yleisesti verovelvolliset henkilöt, jotka ovat viimeistään verovuoden aikana täyttäneet 18 vuotta. Esimerkiksi vuonna 2020 verovelvollisia ovat vuonna 2002 ja sitä ennen syntyneet henkilöt. Yleisradioveroa suorittavat myös henkilöt, jotka ovat olleet Suomessa yleisesti verovelvollisia vain osan verovuodesta. Yleisradioveroa suoritetaan vielä henkilön kuolinvuodelta. Kuolinpesä ei maksa yleisradioveroa kuolinvuoden jälkeisiltä verovuosilta.

Yleisradioveron suorittamisvelvollisuus on henkilökohtainen. Samassa perheessä tai taloudessa voi siten olla useampikin henkilö, joka suorittaa veroa. Yleisradioveroa on suoritettava riippumatta siitä, onko henkilöllä tai hänen taloudessaan televisio. Yleisradioveroa suoritetaan myös riippumatta siitä, käyttääkö henkilö Yleisradion palveluita tai voiko hän edes käyttää Yleisradion palveluita.

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan henkilön mediamaksua (medieavgift för personer).

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, joka on ollut koko verovuoden rajoitetusti verovelvollinen. Tuloverolain (1535/1992, TVL) säännösten perusteella ratkaistaan, onko henkilö Suomessa yleisesti vai rajoitetusti verovelvollinen.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei veroteta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Osakkaan osuus yhtymän tulosta otetaan huomioon laskettaessa osakkaana olevan luonnollisen henkilön puhdasta ansio- tai pääomatuloa ja yhteisön verotettavaa tuloa. Tällä tavoin osuus yhtymän tulosta luetaan yhtymän osakkaana olevan luonnollisen henkilön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Verovuoden aikana kuolleen henkilön yleisradiovero määrätään hänen kuolinpesälleen noudattaen mitä TVL 17 §:n 1 momentissa säädetään (YleveroL 2 §:n 3 momentti). TVL 17 §:n 1 momentin mukaan verovuoden aikana kuolleen henkilön kuolinpesää verotetaan kuolinvuodelta sekä vainajan että kuolinpesän tulosta. Tämän mukaisesti kuolinvuoden puhdasta ansiotuloa ja puhdasta pääomatuloa laskettaessa otetaan huomioon sekä henkilön elinaikaiset että hänen kuolemansa jälkeiset kuolinpesän tulot ja niihin kohdistuvat luonnolliset vähennykset.

Henkilö voi olla Suomessa yleisesti verovelvollinen vain osan verovuodesta esimerkiksi tilanteessa, jossa hän muuttaa Suomeen verovuoden aikana. Tällöin hän suorittaa yleisradioveroa niiden tulojen perusteella, joista häntä verotetaan Suomessa yleisesti verovelvollisena. Esimerkiksi palkkaa, jonka hän on saanut ennen Suomeen tuloaan, ei lueta puhtaaseen ansiotuloon, jota käytetään yleisradioveron laskentaperusteena.

2.2 Henkilön yleisradioveron määrä

Henkilön yleisradioveron laskentaperusteesta ja määrästä säädetään YleveroL 2 §:ssä. Yleisradiovero on 2,5 prosenttia tuloverolaissa tarkoitetun verovuoden puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärän tai sitä korkeamman hänelle yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Jos henkilölle ei ole vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron määrä lasketaan suoraan hänelle tuloverotuksessa lasketun puhtaiden tulojen yhteismäärän perusteella. Vero on 2,5 prosenttia tulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Yleisradioveroa ei kuitenkaan ole suoritettava 163 euroa enempää.

Puhdas ansiotulo lasketaan vähentämällä veronalaisista ansiotuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 3 momentti). Puhdas pääomatulo lasketaan vähentämällä veronalaisista pääomatuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 2 momentti). Luonnollisia vähennyksiä ovat tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä johtuvat menot, kuten palkkatulon perusteella vähennettävä tulonhankkimisvähennys ja asunnon ja työpaikan välisten matkojen kustannusten vähennyskelpoinen määrä. Luonnollisia vähennyksiä eivät ole esimerkiksi asunto-, opinto- tai tulonhankkimisvelan korot, palkansaajan eläkevakuutusmaksut tai eläketulovähennys.

Eläkelaitos vahvistaa yrittäjän työtulon ja maatalousyrittäjän työtulon niille henkilöille, joilla on yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukainen eläkevakuutus. Eläkelaitos ilmoittaa Verohallinnolle kunkin verovuoden työtulon määrän. Jos henkilölle on vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron laskentaperuste on suurempi seuraavista:

1. puhdas ansiotulo + puhdas pääomatulo

2. YEL-työtulo + MyEL-työtulo

Kun henkilön yleisradiovero lasketaan vaihtoehtoisesti vahvistetun työtulon määrän perusteella, yleisradioveroa voi joutua suorittamaan yrittäjä, jonka harjoittaman yritystoiminnan verotuksellinen tulo on pieni tai tappiollinen, tai joka harjoittaa yritystoimintaa osakeyhtiömuodossa ja saa yhtiöstään verovapaita osinkotuloja.

Yleisradioveroa ei suoriteta, jos edellä esitetty laskentaperuste jää alle 14 000 euron. Käytännössä veroa maksetaan vasta 14 750 euroa ylittävistä palkkatuloista ja 14 000 euroa ylittävistä eläketuloista ja päivärahatuloista. Ero johtuu siitä, että palkkatuloja saava verovelvollinen saa vähentää palkkatulostaan tulonhankkimisvähennyksen, joka on 750 euroa. Eläketulosta tai päivärahatulosta ei tehdä tulonhankkimisvähennystä. Verohallinto tekee tulonhankkimisvähennyksen palkkatulosta viran puolesta.

Veronmaksukynnyksen ylittyessä yleisradiovero kasvaa liukuvasti. Yleisradioveron enimmäismäärä vuodessa on 163 euroa. Veron enimmäismäärä saavutetaan noin 21 270 euron palkkatuloilla ja 20 520 euron eläke- ja päivärahatuloilla.

YleveroL 2 §:n mukaisesti lasketusta henkilön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollista ulkomaisen veron hyvitystä tai ulkomaan tulosta johtuva veron määrä kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain (1552/1995) mukaisesti. Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka henkilö on maksanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan eläketulosta tai joka kohdistuu tuohon eläketuloon. Yleisradioverosta voidaan vähentää myös esimerkiksi lähdeveroa, jonka henkilö on suorittanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan osinkotulosta.

Yleisradioverosta ei vähennetä tuloverolain mukaisia verosta tehtäviä vähennyksiä kuten kotitalousvähennystä, valtionverotuksen invalidivähennystä tai työtulovähennystä. Henkilön yleisradiovero ei ole myöskään tuloverotuksessa vähennyskelpoinen meno (TVL 31 §:n 8 momentti).

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja verotuksen muutos muuttaa yleisradioveron laskentaperustetta. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä. Yleisradioveroa palautetaan tai maksetaan lisää osana verotuksen muutoksen johdosta palautettavaa tai lisää maksettavaa määrää.
Esimerkki 3:
Henkilön puhdas ansiotulo on 15 000 euroa ja puhdas pääomatulo 900 euroa vuoden 2018 verotuksessa. Hänelle ei ole vahvistettu yrittäjän eläkelain eikä maatalousyrittäjän eläkelain mukaista työtuloa. Puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 15 900 euroa. Yleisradioveron määrä on 47,50 euroa ((15 900 euroa - 14 000 euroa) x 2,5 % = 47,50 euroa).

Vuonna 2020 toimitetaan verotuksen oikaisu, jossa henkilön vuoden 2018 tuloon lisätään verottamatta jäänyt myyntivoitto 6 000 euroa. Vuoden 2018 puhdas pääomatulo on tämän jälkeen 6 900 euroa ja vuoden 2018 puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 21.900 euroa. Verotuksen oikaisun jälkeen vuodelta 2018 suoritettava yleisradiovero on 163 euroa ((21 900 euroa - 14 000 euroa) x 2,5 % = 195,50 euroa, joka on suurempi kuin yleisradioveron enimmäismäärä 163 euroa). Tästä syystä oikaisun johdosta määrätään yleisradioveroa lisää vain 115,50 euroa (163 euroa - 47,50 euroa = 115,50 euroa).

3 Yhteisön yleisradiovero

3.1 Verovelvolliset

Yhteisön yleisradioveroa suorittavat elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968, EVL) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua liike- tai ammattitoimintaa tai maatilatalouden tuloverolaissa (543/1967, MVL) tarkoitettua maataloutta Suomessa harjoittavat yhteisöt, jos niiden verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa. Yhteisön yleisradioveroa ei suorita yhteisö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan yhteisön mediamaksua (Medieavgift för samfund).

Yhteisöt määritellään TVL 3 §:ssä. TVL 3 §:n mukaisista yhteisöistä yleisradioveron suorittamiseen velvollisia eivät kuitenkaan ole valtio ja sen laitos, kunta, kuntayhtymä, seurakunta, uskonnollinen yhdyskunta, asunto-osakeyhtiö, TVL 20 §:ssä tarkoitettu tuloverosta vapaa yhteisö ja ulkomainen kuolinpesä, vaikka ne harjoittaisivatkin elinkeinotoimintaa tai maataloutta.

Verovelvollisia yhteisöjä voivat olla esimerkiksi osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki, keskinäinen vakuutusyhdistys, yhdistys ja säätiö. Myös yleishyödyllinen yhteisö voi olla verovelvollinen, jos se harjoittaa verovuonna elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Ulkomainen yhteisö voi olla velvollinen suorittamaan yleisradioveroa, jos se harjoittaa Suomessa elinkeinotoimintaa tai maataloutta kiinteästä toimipaikasta. Ulkomainen yhteisö voi olla verovelvollinen myös, jos se on tosiasiallisen johtopaikkansa perusteella Suomessa yleisesti verovelvollinen ja harjoittaa elinkeinotoimintaa tai maataloutta.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei vero-teta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Siten yhtymän osakkaana olevan yhteisön osuus yhtymän tuloon luetaan yhteisön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Yhteisön verovelvollisuuden edellytyksenä on aina, että yhteisö on harjoittanut verovuonna EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Elinkeinotoiminnan tai maatalouden laajuudella, voitollisuudella tai tappiollisuudella ei ole merkitystä, vaan yhteisö on verovelvollinen jo vähäisenkin elinkeinotoiminnan tai maatalouden perusteella, jos yhteisön koko toiminnan verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa.

Tietyillä yhteisöillä ei voi EVL 1 §:n 2 momentin perusteella olla henkilökohtaista tulolähdettä, vaan niiden harjoittaman toiminnan tulos maataloutta lukuun lasketaan EVL:n mukaan. Näiden yhteisöjen EVL:n mukaan laskettu tulos voi siten muodostua kokonaan tai osin myös muusta kuin EVL 1 §:n 1 momentin mukaisesta elinkeinotoiminnasta. Jos yhteisön toiminta muodostuu kokonaan muusta kuin elinkeinotoiminnasta, se ei ole velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa, vaikka yhteisön toiminnan tulos lasketaankin EVL:n mukaan.
Esimerkki 4:
Yksityishenkilöiden omistaman osakeyhtiön toiminta muodostuu arvopapereiden passiivisesta hallinnoinnista. Toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Toiminta ei ole myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua maataloutta.

Verovuodesta 2020 lähtien yhtiön verotuksessa sovelletaan sen yhteisömuodon perusteella EVL:a, vaikka yhtiön toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Tämän vuoksi yhtiön toiminnan tulos lasketaan TVL:n sijaan EVL:n mukaan. Toiminnan tuloksen laskemiseen sovellettavan tuloverolain muuttuminen ei kuitenkaan vaikuta toiminnan verotuksellisen luonteen arviointiin. Siten yhtiö ei velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa.
Esimerkki 5:
Osakeyhtiö harjoittaa huoltoasematoimintaa, jota pidetään EVL 1 §:n 1 momentin mukaisena elinkeinotoimintana. Lisäksi yhtiö vuokraa omistamaansa kahta osakehuoneistoa yksityishenkilöille. Vuokraustoiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä eikä sitä ole pidettävä myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettuna maataloutena.

Koska yhtiö harjoittaa EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa, yhtiö on velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa toimintansa luonteen perusteella.

EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle jäävillä yhteisöllä muu toiminta kuin elinkeinotoiminta tai maatalous kuuluu henkilökohtaiseen tulolähteeseen. Jos tällaisella yhteisöllä on vain henkilökohtaiseen tulolähteeseen luettavaa toimintaa, se ei ole velvollinen suorittamaan yleisradioveroa.

3.2 Yhteisön yleisradioveron määrä

Yhteisön yleisradioveron laskentaperuste on yhteisön verovuoden verotettava tulo. Yhteisömuoto ja yleishyödyllisyysasema voivat vaikuttaa verotettavan tulon laskentaan. EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle jäävien yhteisöjen verotettava tulo lasketaan TVL 30 §:n 4 momentissa säädetyllä tavalla. TVL 30 §:n 4 momentin mukaan yhteisön elinkeinotoiminnan verotettava tulo, maatalouden verotettava tulo ja muun toiminnan verotettava tulo lasketaan erikseen vähentämällä verovuoden tulosta aikaisemmilta verovuosilta vahvistetut samanlajiset tappiot.

EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen piiriin kuuluvien yhteisöjen verotuksessa elinkeinotoiminnan tulolähteen verotettava tulo lasketaan vähentämällä elinkeinotoiminnan tulolähteen verovuoden tuloksesta aiemmilta verovuosilta vahvistetut elinkeinotoiminnan tulolähteen vahvistetut tappiot sekä muun toiminnan tulolähteen verovuonna 2019 tai sitä aiemmin vahvistetut tappiot.

Yhteisön verotettava tulo on yhteisön kaikkien tulolähteiden verotettavan tulon yhteismäärä. Jos yhteisöllä on muun toiminnan tulolähde, yhteisön verotettavaan tuloon luetaan siten myös muun toiminnan tulolähteen verotettava tulo. Siten yleisradiovero lasketaan saman verotettavan tulon perusteella kuin yhteisön tulovero.

Ulkomainen yhteisö, jolla on Suomessa kiinteä toimipaikka tai joka on tosiasiallisen johtopaikkansa perusteella Suomessa yleisesti verovelvollinen, suorittaa yleisradioveroa Suomen verotuksessa vahvistetun verovuoden verotettavan tulonsa perusteella.

Yhteisön, jonka verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa, on suoritettava yleisradioveroa 140 euroa lisättynä 0,35 prosentilla verotettavan tulon 50 000 euroa ylittävältä osalta. Yhteisön yleisradioveron enimmäismäärä on 3 000 euroa. Vero on 3 000 euroa, jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on 867 142 euroa tai suurempi. Jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on vähemmän kuin 50 000 euroa, yhteisö ei maksa yleisradioveroa.

YleveroL 3 §:ssä määritellyllä tavalla lasketusta yhteisön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollinen ulkomaisen veron hyvitys vieraassa valtiossa suoritetun veron perusteella kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain mukaisesti.

Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka yhteisö on suorittanut toisessa valtiossa siellä olevan kiinteän toimipaikkansa tulosta tai toisesta valtiosta saamastaan osinkotulosta. Ulkomaan veron vähentämisen jälkeen maksuunpantava yhteisön yleisradiovero voi siten olla pienempi kuin 140 euroa. Kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamista yhteisöjen tuloverotuksessa käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistaminen yhteisöjen verotuksessa.

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja muutos pienentää tai suurentaa verotettavan tulon määrää. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä.

3.3 Yhteisön yleisradioveron vähentäminen

EVL 8 §:n 1 momentin 19 kohdan mukaan yhteisön yleisradiovero on elinkeinotoiminnan tulolähteen tulosta vähennyskelpoinen meno. Maatalouden tuloon kohdistuva yhteisön yleisradiovero on puolestaan maatilatalouden tuloverolain (543/1967, MVL) mukaan vähennyskelpoinen maatalouden tulosta. Sen sijaan yhteisön yleisradiovero ei ole vähennyskelpoinen TVL:n mukaan verotettavasta muun toiminnan tulolähteen tulosta.

Laissa ei ole erikseen säädetty siitä, miten yhteisön yleisradiovero jaksotetaan vähennyksenä. Jaksottamiseen ei ole otettu kantaa myöskään lain esitöissä (VaVM 14/2012 vp ja HE 28/2014). Tämän vuoksi yleisradioveron jaksottamiseen sovelletaan EVL:n mukaisessa verotuksessa EVL 22 §:n yleissäännöstä, jonka mukaan meno on sen verovuoden kulua, jonka aikana sen suorittamisvelvollisuus on syntynyt. Vähäiset menoerät saadaan kuitenkin lukea sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut.

Verohallinto katsoo, että yhteisön yleisradiovero tulee jaksottaa tuloverotuksessa ensisijaisesti sen verovuoden kuluksi, jonka aikana lopullinen vero on maksuunpantu. Vastaavaa jaksotusperiaatetta noudatettiin esimerkiksi katumaksun jaksottamista koskevassa korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO 1981-B-II-524.

Jaksottamiskysymystä arvioitaessa on huomattava myös, että verovuoden vähennettävää yleisradioveroa ei voida kaikissa tapauksissa määrittää täsmälleen oikein samalta verovuodelta annettavassa veroilmoituksessa ja toimitettavassa säännönmukaisessa verotuksessa, koska yhteisön yleisradioveron perusteena on yhteisön verotettava tulo, jonka määrään yleisradiovero toisaalta vaikuttaa vähennyskelpoisena eränä. Sitä vastoin, jos jaksotus tapahtuu verotuspäätöksen tekohetken mukaan, maksuunpannun veron ja vähennyksen tarkka määrä on tiedossa. Tällöin ei ole tarvetta veron jälkikäteisiin oikaisuihin säännönmukaisessa verotuksessa tapahtuneiden, suoritettavan yleisradioveron määrään vaikuttavien muutosten perusteella.

Verohallinto katsoo, että yhteisö voi halutessaan jaksottaa verovuodelta suoritettavan yleisradioveron saman verovuoden kuluksi arviomääräisenä. Jos näin vähennetty vero poikkeaa verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätystä yleisradioverosta, poikkeama tulee ottaa huomioon siten, että se vaikuttaa yhteisön verotettavaan tuloon veron määräämisvuonna.

EVL 22 §:n mukaan vähäiset menoerät saadaan lukea myös sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut. Yhteisön yleisradiovero voidaan vaihtoehtoisesti lukea maksuperusteen mukaisesti verovuoden kuluksi yleisradioveron suoritukseksi verovuonna maksettujen ennakkojen ja lisäennakkojen määräisenä.

Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on pienempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, lisää maksettava määrä vähennetään maksuhetkellä kuluvan verovuoden veronalaisesta tulosta. Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on suurempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, liikaa maksettu ja vähennetty yleisradioveron määrä lisätään maksuhetkellä kulumassa olevan verovuoden veronalaiseen tuloon.
Esimerkki 11:
Yhteisön tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2019. Seuraava tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2020.

Yhteisö maksaa yleisradioveron ennakoita 1 000 euroa verovuonna 1.1.−31.12.2019. Yhtiö voi vähentää maksamiaan ennakoita vastaavan määrän 1 000 euroa verovuoden 2019 kuluna maksuperusteisesti.

Yhteisön verotus vuodelta 2019 päättyy 31.10.2020. Verotuspäätöksen mukaan verovuodelta 2019 suoritettava yleisradioveron määrä on 1 300 euroa. Yhteisö maksaa lisää maksettavan yleisradioveron 300 euroa osana yhteisön jäännösveroa marraskuussa 2020. Yhteisö vähentää lisää maksettavan yleisradioveron määrän maksuhetkellä kuluvan verovuoden 2020 kuluna.

Verovuodelta määrätyn yleisradioveron määrä voi myöhemmin muuttua, kun yhteisön verotettavan tulon määrä muuttuu esimerkiksi verotuksen oikaisun johdosta. Yleisradioveron määrän muutos jaksotetaan verotuksessa sen verovuoden kuluksi tai tuotoksi, jonka aikana päätös verotuksen muuttamisesta on tehty.
Esimerkki 12:
Yhteisön tilikausi ja verovuosi on kalenterivuosi. Yhteisölle on määrätty yleisradioveroa 2 000 euroa verovuodelta 2019. Verovuoden 2019 verotusta oikaistaan vuonna 2021 tehdyllä Verohallinnon päätöksellä siten, että verovuodelta 2019 suoritettava yleisradiovero nousee 2 300 euroon. Yleisradioveron lisäys 300 euroa jaksotetaan yhteisön verovuoden 2021 (tilikausi 1.1.−31.12.2021) kuluksi.

Maatilatalouden tuloverolain mukaisessa verotuksessa yleisradiovero jaksotetaan maksuperusteen mukaisesti veron maksuvuoden kuluksi.

4 Verotusmenettely

Verohallinto määrää yleisradioveron maksettavaksi tuloverotuksen toimittamisen yhteydessä siten kuin verotusmenettelystä annetussa laissa (1558/1995, VML) säädetään. Yleisradioveron kantoon, perintään ja palauttamiseen sovelletaan veronkantolakia (769/2016) ja tilitykseen verontilityslakia (532/1998).

Yleisradioveroa suoritetaan verovuoden aikana osana ennakonpidätystä tai ennakonkantoa. Henkilön yleisradiovero otetaan huomioon laskettaessa ennakonpidätysprosenttia ennakonpidätyksen alaisille tuloille, kuten palkka- ja eläketulolle. Yleisradiovero otetaan huomioon myös määrättäessä ennakkoveroa esimerkiksi vuokratulosta. Ennakonpidätysprosentti lasketaan puolen prosenttiyksikön tarkkuudella ja pyöristetään aina seuraavaan ylempään täyteen tai puoleen prosenttiin.

Yhteisön yleisradiovero otetaan vastaavasti huomioon määrättäessä yhteisön ennakkoveroa. Yhteisön ennakkoverojen maksamista käsitellään tarkemmin vero.fi-sivustolla.

Tuloveron tapaan yleisradioveroa voi tulla verovuodelta toimitettavassa verotuksessa maksettavaksi lisää osana jäännösveroa tai palautettavaksi osana veronpalautusta. Lisää maksettavalle yleisradioverolle lasketaan osana jäännösveroa korkoa. Jäännösverolle määrättävän koron laskemisesta säädetään veronlisäyksestä ja viivekorosta annetussa laissa. Veronpalautukselle lasketaan osana veronpalautusta korkoa. Veronpalautukselle maksettavan koron laskemisesta säädetään veronkantolaissa.

Yleisradioveroa koskevaan verotuksen muuttamiseen ja muutoksenhakuun sovelletaan samoja säännöksiä kuin tuloverotuksessa. Verovelvollisen muutoksenhakuaika on pääsääntöisesti kolme vuotta verovuoden päättymistä seuraavan vuoden alusta, ja muutosta haetaan ensi asteessa oikaisuvaatimuksella verotuksen oikaisulautakunnalta.

Kun yleisradiovero lasketaan kaavamaisesti puhtaiden tulojen yhteismäärän tai yhteisön verotettavan tulon perusteella, yleisradioveron määrä voi käytännössä muuttua vain, jos verovuoden verotusta muutetaan siten, että puhtaiden tulojen yhteismäärä tai yhteisön verotettava tulo muuttuu.

Yleisradioverosta annetun lain mukaan se, että verovelvollisella ei ole televisiota tai verovelvollinen ei käytä tai ei voi käyttää Yleisradion palveluja, ei vaikuta velvollisuuteen suorittaa yleisradioveroa eikä veron määrään. Näillä perusteilla verovelvolliset eivät siis voi saada muutosta verotukseensa.

Johtava veroasiantuntija Tero Määttä

Ylitarkastaja Nina Salakka

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa. Ohjeen lukuja 3.1 ja 3.2 on päivitetty 1.1.2021 tuloverolain (1535/1992, TVL) 9 §:n muutoksen vuoksi. Muutetun TVL 9 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella ulkomainen yhteisö on Suomessa yleisesti verovelvollinen täällä sijaitsevan johtopaikan perusteella.

# data[].attributes.body
Saavutettavuus on yksi Ylen toiminnan kulmakivistä. Sen kuluttajille on tärkeää saada sisältöä juuri kuluttajalle parhaiten sopivalla tavalla. Tällä hetkellä Yle tuottaa sisältöä 12 eri kielelle. Tämän lisäksi sisältöä löytyy selkokielellä, kuvatulkattuna, tekstitettynä sekä viittomakielellä.

# data[].attributes.body
7§ Julkinen palvelu
Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja voidaan tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Yleisradio Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

L:lla 159/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. (28.6.2017/436)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
L:lla 159/2022 lisätty 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022.

Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Yleisradio Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Yleisradio Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Yleisradio Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.

# data[].attributes.body
Julkinen palvelu = yritykset, jotka kustannetaan julkisin verovaroin.

Julkisten palveluiden tarkoituksena on taata mahdollisimman tasavertainen elintaso kaikille. Esimerkiksi poliisi, koulut sekä terveyskeskukset ovat Suomessa julkisia palveluita.

# data[].attributes.body
Verovaroin tuotettu sisältö näkyy Ylen toiminnassa mm. seuraavasti:

-        sisältöä suomeksi, ruotsiksi, saameksi, romaniksi, viittomakielellä sekä 7 muulla kielellä.

-        sisältöä tv:ssä, radiossa, verkossa ja mobiilisti asuinpaikasta ja varallisuudesta riippumatta.

-        valtakunnalliset ja alueelliset uutiset

# data[].attributes.body
"12 § (14.6.2002/492)

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa."
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1993/19931380

# data[].attributes.body
Yleisradiolain mukaan mainonta ja sponsorointi on Ylen sisällöissä kiellettyä. Tätä toimintaa valvoo Liikenne- ja viestintävirasto.

# data[].attributes.body
”Yle on olemassa, jotta jokainen suomalainen saa tietoa, uutisia, sivistystä, kulttuuria ja elämyksiä omalla kielellään. Kansanvallan tukeminen kuuluu Ylen tärkeimpiin tehtäviin. Yle myös välittää viranomaistiedotuksia ja varautuu palvelemaan poikkeusoloissa. Yhteiskunta on katsonut, että paras tapa järjestää nämä tehtävät on verovaroin rahoitettu julkinen palvelu. Mainonta ja sponsorointi on nimenomaan kielletty Yleltä.”
- Reija Hyvärinen Viestintäjohtaja, Yle.
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/06/17/yle-vastaa-yle-ei-kaupallinen-palvelu-kaikille-suomalaisille

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkaisemme Ylestä lähetettyjä kirjoituksia, vastineita ja oikaisuja. Tämä vastine julkaistiin Aamulehdessä 17.6.2015.

Helena Hartikainen vaatii mielipidekirjoituksessaan (AL 15.6.) tiukin sanoin Yle-veron poistoa ja Ylen toiminnan rahoittamista mainoksin.

Yle on olemassa, jotta jokainen suomalainen saa tietoa, uutisia, sivistystä, kulttuuria ja elämyksiä omalla kielellään.

Kansanvallan tukeminen kuuluu Ylen tärkeimpiin tehtäviin. Yle myös välittää viranomaistiedotuksia ja varautuu palvelemaan poikkeusoloissa.

Yhteiskunta on katsonut, että paras tapa järjestää nämä tehtävät on verovaroin rahoitettu julkinen palvelu.

Mainonta ja sponsorointi on nimenomaan kielletty Yleltä. Esimerkiksi Lotto siirtyi MTV:lle tästä syystä.

Kaupallisen median ahdinko on todella valitettava. Yle ei kuitenkaan ole aiheuttanut muutoksia, jotka ovat johtaneet kaupallisen median ikävään asemaan.

Kurimus johtuu ihmisten uudesta tavasta käyttää mediaa, talouden alamäestä ja kaupallisten toimijoiden omista strategisista valinnoista. Uudessa tilanteessa mainosrahat valuvat uusille, ulkomaisille toimijoille, eivätkä jää suomalaisen sisällön ja journalismin tuottamiseen.

Suomalaiset luottavat Yleen. Muuttuvassa maailmassa Yleä ja sen sisältöjä tarvitaan enemmän kuin koskaan.

Ylen rahoittaminen mainosvaroin tai Ylen toiminnan rajaaminen ei paranna muun median menestystä. Se ei myöskään ole suomalaisten etu.

Reija Hyvärinen
Viestintäjohtaja, Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle vastaa: Yle on ei-kaupallinen palvelu kaikille suomalaisille

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkaisemme Ylestä lähetettyjä kirjoituksia, vastineita ja oikaisuja. Tämä vastine julkaistiin Aamulehdessä 17.6.2015. Helena Hartikainen vaatii mielipidekirjoituksessaan (AL 15.6.) tiukin sanoin Yle-veron poistoa ja Ylen toiminnan rahoittamista mainoksin. Yle on olemassa, jotta jokainen suomalainen saa tietoa, uutisia, sivistystä, kulttuuria ja elämyksiä omalla kielellään. Kansanvallan tukeminen kuuluu Ylen tärkeimpiin tehtäviin.

# data[].attributes.body
”Eduskunta kannatti radiotoiminnan laajentamista, koska se näki uusissa radiovastaanottimissa eriomaisen verotuskohteen.”
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2013/09/27/sinko-sateisheitin-vai-yle

# data[].attributes.body
Yle-vero = Yleisradion sisällön rahoittamiseen kerättävä vero Suomessa.

# data[].attributes.body
"Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät.

Tutkimusten mukaan suomalaiset pitävät Yleä tärkeänä. Suomalaiset ovat halunneet kotimaisen viestintäyhtiön, joka tarjoaa kaikille tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla.

Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät.

Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista. Joka viikko yhdeksän kymmenestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta klikkailee, kuuntelee ja katselee näitä Ylen palveluita. Vuoden aikana käytännöllisesti katsoen jokainen suomalainen käyttää Ylen palveluita, vaikkapa urheilukisoja, ellei muuta!

Tutkimusten mukaan suomalaiset pitävät Yleä tärkeänä. Suomalaiset ovat halunneet kotimaisen viestintäyhtiön, joka tarjoaa kaikille tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä.

Tästä syystä sinäkin maksat Yle-veroa.

Paljonko maksan Yle-veroa?

Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

Yle-veroa peritään täysi-ikäisiltä ja se on henkilökohtainen. Veron määrä on 2,5 prosenttia ansio- ja pääomatulojen yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta, enintään 163 euroa.

Kaikkein vähävaraisimmat on vapautettu maksusta kokonaan.

Yle-vero määrätään vuosittain tuloverotuksen yhteydessä, ja vero sisältyy automaattisesti verokortissa olevaan ennakonpidätysprosenttiisi. Näet verosi määrän veroilmoituksen erittelyosasta.

Myös liiketoimintaa harjoittavat yritykset ja yhteisöt maksavat Yle-veroa verotettavan tulon mukaan.

Tarkempaa tietoa Yle-veron suuruudesta löydät Verohallinnon sivuilta.

Mitä vikaa oli televisiomaksussa?

Yle-vero korvasi tv-maksun vuoden 2013 alusta alkaen.

Televisiolaitteeseen sidottu maksu ei vastannut nykypäivän mediankäyttöä, sillä Ylen palvelut ovat paljon muutakin kuin televisio-ohjelmien lähettämistä.

Verotus on entistä televisiomaksua reilumpi ratkaisu yksin asuville. Heitä on Suomessa noin miljoona, ja nyt he maksavat Ylen palveluista vähemmän kuin ennen. Kahden hyvätuloisen aikuisen taloudessa vero on suunnilleen sama kuin taannoinen televisiomaksu.

Yle-vero on myös kustannuksiltaan tehokkaampi kuin televisiomaksu. Miljoonia euroja säästyy, kun rahat kerätään verotuksen yhteydessä, eikä erillisiä laskuja ja lupatarkastuksia tarvita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla. Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät. Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista.

# data[].attributes.body
Henkilön yleisradiovero on 0-163 euroa vuodessa tuloista riippuen.

# data[].attributes.body
Ylen toimintaan julkisena palveluna kuuluu tuottaa monipuolisesti sisältöä erilaisten ihmisten tarpeisiin. Ylen julkaisemia tekstimuotoisia verkkosisältöjä ollaan rajoittamassa, koska tekstisisältö on aiheuttanut kiistanalaisuutta kaupallisten medioiden keskuudessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yle joutuu muuttamaan käytäntöjään verkossa, kun uusi Yle-laki astuu voimaan. Muutos näkyy ehkä jo ensi syksynä.

Yle-lain muutos vaikuttaa siihen, millaisia sisältöjä Yle saa jatkossa julkaista verkossa. Kuva otettu huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

Ylen asema mediamarkkinoilla on aiheuttanut närää sanomalehtien kustantajissa. Niitä edustavan Medialiiton mukaan Yle julkaisee verkossa sähköistä sanomalehteä ja syö sillä sanomalehtien digimarkkinoita. Medialiitto on media-alan ja graafisen teollisuuden yritysten etujärjestö. Nyt Medialiiton ajama muutos Yle-lakiin etenee parhaillaan eduskunnassa. Lakiehdotus tarkoittaa muutoksia siihen, millaisia sisältöjä Yle saa julkaista verkossa.

Sanna Marinin (sd.) johtama hallitus esittää, että Yleisradion julkaisemat tekstimuotoiset verkkosisällöt olisivat nykyistä tiukemmin sidoksissa sen julkaisemaan audio- tai videosisältöön.

Lakiehdotus on parhaillaan perustuslakivaliokunnan käsittelyssä. Lakiehdotus sai alkunsa Medialiiton EU:lle tekemästä kantelusta nelisen vuotta sitten. Medialiiton mielestä Yleisradion verkossa julkaisema tekstituotanto vääristää alan markkinoita, koska Yle rahoitetaan verovaroilla.

Medialiiton näkökulmasta Yle-lain muutoksessa on kyse Euroopan komission ja Suomen valtion välisestä asiasta. Yleisradio ei noudata Medialiiton mukaan EU:n valtiontukisääntelyn vaatimuksia. Vaatimusten mukaan tekstimuotoinen verkkojulkaisu on sallittu yleisradioyhtiölle vain, kun se liittyy radio- tai tv-ohjelmiin.

Medialiiton toimitusjohtajan Jukka Holmbergin mukaan Ylen tekstimuotoiset verkkosisällöt vievät elintilaa lehdistöltä.

- Lehdistön on saatava tulevaisuudessa tulot toimintansa harjoittamiseen yhä enemmän digitaalisesta maailmasta ja digitaalisista tilaustuloista. Tottakai se vaikuttaa lehdistön mahdollisuuksiin, jos vastaava, julkisin verovaroin tehty tuote on tarjolla maksutta, Holmberg sanoo.

Yle-lain etenemistä seurataan myös Journalistiliitossa. Liiton puheenjohtaja Hanne Aho on eri mieltä Medialiiton kanssa. Ahon mukaan on vaikea nähdä, miten lehdistö hyötyisi Yleisradion toiminnan rajoittamisesta.

- Koko tämän projektin taustalla on kaupallisen median toimintaedellytykset ja vaikea kilpailutilanne. Kaupallista mediaa ei tueta Yleisradiota kurjistamalla, Aho toteaa.

Kaupallista mediaa tuetaan Ahon mukaan niin, että sen toimintaedellytyksiä ja kilpailumahdollisuuksia parannetaan.

- Kaupallisen median pahimmat kilpailijat ovat kansainväliset jätit, kuten Google ja Facebook.

Yle syö Medialiiton toimitusjohtajan Jukka Holmbergin mukaan sanomalehtien digimarkkinoita. Kuva otettu liiton toimitiloissa Eteläranta kympissä huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

"Jos lakiesitys menee läpi, se muuttaa käytäntöjä Ylessä"

Yleisradion toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila kertoo, että lainmuutos vaikuttaa jatkossa talon toimintaan. Hän on tyytyväinen siihen, että teksti mainitaan osana julkisen palvelun tehtävää ehdotuksessa uudeksi Yle-laiksi.

- Jos ja kun lakiesitys menee nykymuodossaan läpi, se muuttaa tiettyjä käytäntöjä Yleisradiossa, Ylä-Anttila sanoo.

Hän viittaa tekstin, kuvan ja äänen suhteeseen. Käytännössä muutos näkyy niin, että Ylen tekstimuotoisissa verkkojutuissa on aiempaa enemmän ääntä ja kuvaa tai ne liittyvät suoraan televisiossa, radiossa, verkossa tai Yle Areenassa esitettyihin ohjelmiin ja uutisiin.

Vielä on epäselvää, missä aikataulussa Ylen pitää muuttaa käytäntöjään. Jos tämänhetkinen arvio aikataulusta pitää paikkansa, lainmuutos pantaisiin Ylä-Anttilan mukaan toimeen kesälomien jälkeen. Eduskunnan päätöstä Yle-laista odotetaan ennen kesälomia.

Vaikka Yle-lain muutos etenee, Medialiitto on tyytymätön tämänhetkiseen lakiesitykseen. Liitto haluaa siihen vielä tarkennuksia, joista se antoi maaliskuussa lausunnon eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnalle. Medialiitolle ei riitä, että Ylen tekstimuotoiset verkkosisällöt liitetään ääneen tai kuvaan.

- Esitystä olisi tarkennettava niin, että kyse on nimenomaan radio- tai tv-ohjelmien sisällöstä. Ei mistä tahansa video-otteista tai ääninäytteistä, toimitusjohtaja Holmberg sanoo.

Medialiiton ajattelun mukaan Ylen pitäisi pitäytyä verkossa vain omien tv- ja radio-ohjelmien sisältöjen referoinnissa.

Ylen toimitusjohtajan mukaan valtiontukisäännökset eivät edellytä, että Yleisradion toimintaa rajoitetaan kaupallista mediaa täydentäväksi palveluksi.

- Julkista palvelua tulee arvioida ensisijaisesti sen yhteiskunnalle tuottaman hyödyn ja yleisen edun näkökulmasta, Ylä-Anttila toteaa.

Hän pitää Medialiiton kantelun takana olevaa ajattelua vanhanaikaisena.

- Koko tämä kantelu on aika lailla eilistä päivää. Jos tämänhetkistä lakiesitystä vielä tiukennettaisiin, se toisi sananavapauteen ja saavutettavuuteen liittyviä ongelmia, Ylä-Anttila sanoo.

Kuvan, äänen ja tekstin erottaminen toisistaan on hänen mukaansa todella hankalaa nykyaikana. Kyseiset elementit ovat yhdentyneet Ylä-Anttilan mukaan enemmän tai vähemmän kaikissa medioissa.

On erittäin tärkeä asia, että voimme kertoa heti kansalaisille mitä tapahtuu välineestä riippumatta, ja myös teksti on käytettävissä, Yleisradion toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila sanoo. Kuva otettu Mediatalossa Ylessä huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

Medialiitto haluaa tiukennuksia

Ylen toimitusjohtaja Ylä-Anttila muistuttaa, että Yle-lain muutokseen on kirjattu Ylen perustehtävien kannalta tärkeitä poikkeuksia.

Niitä ovat esimerkiksi kulttuurin ja oppimisen sisällöt sekä nopeat uutistilanteet. Niitä ei ole sidottu vaateeseen liikkuvasta kuvasta tai äänestä.

- On erittäin tärkeä asia, että voimme kertoa heti kansalaisille mitä tapahtuu välineestä riippumatta, ja myös teksti on käytettävissä, Ylä-Anttila sanoo.

Hän viittaa tekstimuotoisiin verkkosisältöihin.

Esimerkiksi aistivammaisten ja pienituloisten palvelu kuuluu Ylen tehtäviin. Selkokielisille uutisille on Ylä-Anttilan mukaan yhä enemmän tarvetta. Tämänhetkisen Ylen-lakiehdotuksen tiukentaminen vaarantaisi hänen mukaansa sananvapauden ja sisältöjen saavutettavuuden.

- Se vaikuttaisi siihen, miten ihmiset saisivat tietoa. Moni ryhmä jäisi ilman tekstisisältöjä. Yle pystyy huolehtimaan sananvapauden toteutumisesta tämänhetkisen lakiesityksen ja siihen sisältyvien poikkeuksien ansiosta. Sananvapaudesta huolehtiminen on meille tärkeä asia, Ylä-Anttila toteaa.

Medialiiton mielestä kaikki Yle-lain muutokseen kirjatut poikkeukset eivät ole perusteltuja. Medialiitto viittaa lyhyihin, tekstimuotoisiin uutissisältöihin sekä kulttuurin ja oppimisen sisältöihin.

- Kaikille niistä ei ole perusteita, koska niiltä alueilta ei ole olemassa puutetta markkinasta, Medialiiton toimitusjohtaja Jukka Holmberg toteaa.

Hän ei myöskään pidä ajatuksesta, että Ylen hallintoneuvosto tulkitsee jatkossa Yle-lakia ja arvioi sen toteutumista.

- Yle-lain valvonta pitäisi olla riippumatonta. Nyt sitä harjoittaa yhtiön oma elin, hallintoneuvosto. Haluaisimme, että Kilpailu- ja kuluttajavirasto olisi tässä vähintäänkin mukana arvioimassa näitä Ylen kilpailu- ja markkinavaikutuksia, Holmberg toteaa.

Euroopan yleisradioyhtiöiden toimintaa on järjestelty uudelleen myös Suomen ulkopuolella, esimerkiksi Tanskassa. Siellä yleisradion kurjistamisesta seuranneen potin keräsivät kansainväliset mediajätit.

Käytännössä maat ovat pyrkineet löytämään kansallisen ratkaisun ilman, että Euroopan komission on tarvinnut puuttua virallisesti peliin.

- Viime kädessä se on hyvin pitkälle kansallisista päättäjistä ja kansallisesta tahdosta kiinni, miten yleisradiotoiminta missäkin maassa järjestetään, Ylä-Anttila sanoo.

Journalistiliiton puheenjohtajan Hanne Ahon mukaan on vaikea nähdä, miten lehdistö hyötyisi Yleisradion toiminnan rajoittamisesta. Kuva otettu liiton toimistossa huhtikuussa 2021. Kuva: Mikko Koski / Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle-lain muutos etenee - tätä kiista Ylen tekstisisällöistä tarkoittaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle joutuu muuttamaan käytäntöjään verkossa, kun uusi Yle-laki astuu voimaan. Muutos näkyy ehkä jo ensi syksynä. Ylen asema mediamarkkinoilla on aiheuttanut närää sanomalehtien kustantajissa. Niitä edustavan Medialiiton mukaan Yle julkaisee verkossa sähköistä sanomalehteä ja syö sillä sanomalehtien digimarkkinoita. Medialiitto on media-alan ja graafisen teollisuuden yritysten etujärjestö. Nyt Medialiiton ajama muutos Yle-lakiin etenee parhaillaan eduskunnassa.

# data[].attributes.body
"Vilénin mukaan median tehtävä on kertoa, että tällaista ajattelua on.

– Paljon pahempaa olisi, jos vaikeat asiat laitettaisiin piiloon. Sananvapaus ja demokratia perustuvat siihen, että myös ajatuksia, jotka eivät ole samoja kuin sinulla, tuodaan esiin ja sitten keskustellaan ja arvioidaan."

Minkälaiset mielipiteet ansaitsevat alustan Yleisradion verovaroin rahoitetulla kanavalla?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen Suomineidot-dokumenttisarja on herättänyt kysymyksiä siitä, voiko etnonationalistiksi itseään kutsuvasta ihmisestä tehdä dokumenttia.

Suomineidot kertoo kolmesta kansallismielisestä naisesta, joista yksi kertoo olevansa etnonationalisti. Kuva: Bastella Media Oy

Ylen tuore Suomineidot-dokumenttisarja kertoo kansallismielisistä naisista. Se kysyy, miltä näyttää arki, jota värittää arvokonservatiivisuus ja monikulttuurisuuden vastustaminen.

Sarjassa seurataan kolmea erilaista nuorta naista, joista erityisesti yhden esiintyminen sarjassa on herättänyt keskustelua ja kritiikkiä.

Meri Kartta käyttää White Lives Matter ja National socialist -paitoja. National socialist tarkoittaa suomeksi kansallissosialistia, tutummin natsia.

Sarja on seurantadokumentti, eli se seuraa naisten elämää haastamatta näiden näkemyksiä.

Median tehtävä kertoa

Kysyimme sarjan julkaisun perusteluista Ylen Luovat sisällöt ja media -yksikön vastaavalta toimittajalta Ville Viléniltä. Vilénin mukaan kukaan ei ohjelmassa sano olevansa natsi.

- Meri sanoo olevansa etnonationalisti. Tästä ei ole pitkä matka kansallissosialismiin ja natseihin, mutta koen, että välissä on aika paljon ilmaa natsien hirmutekoihin tai uusnatsien laittomuuksiin.

Sarja tosin päättyy Meri Kartan pohdintaan siitä, että hänestä nykyään natsi tuntuu olevan sellainen, joka haluaa omalle kansalleen oman maan.

- Sen määritelmän mukaan kyllä, minä olen natsi, hän sanoo.

Vilén myöntää tämän jutun julkaisun jälkeen, että hänen alkuperäinen kommenttinsa siitä, ettei kukaan sano sarjassa olevansa natsi, oli väärä, jos se luetaan kirjaimellisesti.

- Meri sanoo sarjan lopussa sarkastisesti olevansa natsi. Olemme luottaneet ihmisten medialukutaitoon luultavasti liian paljon, Vilén sanoo.

Vilénin mukaan dokumentti on Ylellä katsottu tarkkaan ja pidetty huolta siitä, että siinä ei puhuta laittomuuksista tai tehdä laittomuuksia.

Hänen mielestään monet ovat nyt kommentoineet ohjelmaa ja kritisoineet sitä vain muilta kuulemansa perusteella katsomatta itse sarjaa.

Vilénin mielestä oleellinen kysymys on se, miksi dokumentti on tehty.

- Me olemme lähestyneet aihepiiriä journalistisesti, ja median tehtävä on kertoa yhteiskunnallisesti merkittävistä ja tärkeistä asioista.

- Median tehtävä on kertoa yhteiskunnallisesti merkittävistä ja tärkeistä asioista, sanoo Ylen Luovat sisällöt ja media -yksikön vastaava toimittaja Ville Vilén. Kuva: Rami Moilanen / Yle

Dokumentti on yhden ihmisen totuus

Tyylilajiksi on valittu seurantadokumentti. Tähän päädyttiin Vilénin mukaan, koska se koettiin hyväksi tavaksi päästä ihmisten ajatuksiin.

- Tämä ei ole uutis- tai ajankohtaisohjelma, jossa saman pöydän ääreen tuodaan erilaisia mielipiteitä. Dokumentissa asiaa lähestytään yhden ihmisen totuuden kautta. Siinä on myös dokumentin teho.

Vilénin mukaan dokumentteja tehdessä pitää käyttää harkintaa, ettei kuvata aihetta niin, että se vaikuttaisi yhtäältä markkinoinnilta tai toisaalta vähättelyltä.

Katsojan pitää ymmärtää muodostaa oma mielipiteensä

- Kyse on demokratiasta, suvaitsevaisuudesta ja sananvapaudesta, jotka ovat nyt kommenteissa kääntyneet päälaelleen. Kyse on siitä, kuinka suvaitsevaisia ihmiset ovat toisten ajatuksille. Tietenkään ei saa esittää laittomuuksia, ja rasismi on laitonta.

Suomineidot sarja kysyy muun muassa, miten vahvoja tunteita herättävä ideologia vaikuttaa elämään. Kuva: Bastella Media Oy / Yle

"Kyse on isosta ilmiöstä"

Dokumenttisarja on herättänyt kritiikkiä muun muassa siitä, että Yle normalisoi natsismia. Siitäkö on kyse?

Vilénin mukaan median tehtävä on kertoa, että tällaista ajattelua on.

- Paljon pahempaa olisi, jos vaikeat asiat laitettaisiin piiloon. Sananvapaus ja demokratia perustuvat siihen, että myös ajatuksia, jotka eivät ole samoja kuin sinulla, tuodaan esiin ja sitten keskustellaan ja arvioidaan.

Vilenin mukaan tämä lähtee median tehtävästä

- Ja näitä [Suomineidot-sarjan esittelemiä] ajatuksia ei ole vain muutamalla ihmisellä. Tässä puhutaan isosta eurooppalaisesta ilmiöstä.

Myös se on herättänyt pahennusta, että sarja julkaistiin rasisminvastaisella viikolla. Se ei Vilénin mukaan ollut tarkoitus.

- Tämä ei ollut hyvä viikko julkaista. Tässä on ollut Ukrainan sota, joka on laittanut ohjelmistoja ja aikatauluja vaihtoon. Tämä on onneton ja huono yhteensattuma. Paremmin olisi pitänyt harkita.

Mainoskuvaa ei sensuroitu

Sosiaalisessa mediassa on jaettu ohjelman promokuvaa, jossa Meri Kartan päällä on paita, jossa näkyy ensin teksti National Socialist ja toisessa kuvassa tekstiä ei enää ole näkyvissä.

Vilénin mukaan kyse on normaalista markkinoinnista: Samasta kuvasta on alun perinkin tehty kaksi eri versiota.

- Me emme tietenkään ole yrittäneet peitellä mitään. Käytämme itse tekstillistä kuvaa. Tekstitön kuva on tehty promoalustoille, joilla tekstillinen versio ei menisi läpi.
Juttua korjattu 23.3. klo 12.31: Ylen vastaava toimittaja sanoi, ettei kukaan kutsu sarjassa itseään natsiksi. Juttuun lisätty tieto, että sarja päättyy päähenkilön pohdintaan natsin määritelmästä nykyaikana ja siihen, että hän sanoo olevansa tämän määritelmän mukaan natsi. Täydennetty mukaan Ylen vastaavan toimittajan uusi kommentti asiasta. Voit keskustella uutisesta 23.3. kello 23:een asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen Suomineidot-sarjaa kritisoidaan rotuoppeihin uskovien myötäilystä - vastaavan toimittajan mielestä vaikeista asioista ei voi vaieta

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen Suomineidot-dokumenttisarja on herättänyt kysymyksiä siitä, voiko etnonationalistiksi itseään kutsuvasta ihmisestä tehdä dokumenttia. Ylen tuore Suomineidot-dokumenttisarja kertoo kansallismielisistä naisista. Se kysyy, miltä näyttää arki, jota värittää arvokonservatiivisuus ja monikulttuurisuuden vastustaminen. Sarjassa seurataan kolmea erilaista nuorta naista, joista erityisesti yhden esiintyminen sarjassa on herättänyt keskustelua ja kritiikkiä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle on kulkenut mukana suomalaisten elämässä vuodesta 1926.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun Yleisradio aloitti vuonna 1926 toimintansa, uudelle palvelulle piti keksiä vetävä nimi. Esillä oli monia vaihtoehtoja, kuten Sinko, Säteisheitin ja Kansansäteilijä. Nimi Yleisradio napattiin Puolustusvoimilta, jossa yleisradiolla tarkoitettiin kaikkien kuultavissa olevaa radiolähetystä.

Viisiosainen ohjelmasarja Suomainen rapsodia käy läpi Ylen värikästä historiaa ohjelmanäyttein ja viihteen keinoin yhtiön perustamisesta 1970-luvun lopulle asti. Vuonna 1976 valmistunut yli 6-tuntinen ohjelmasarja on Ylen juhlaohjelma.

Suomi kehityksen kärjessä - Yle vuosina 1926-36

Tekniikan kehityksessä Suomi oli alusta asti ajan hermolla. Maailman ensimmäinen yleisradioyhtiö, BBC, oli aloittanut toimintansa vain neljä vuotta aikaisemmin kuin Yleisradio. Innokkaat radioamatöörit olivat kuitenkin tehneet Suomessakin ohjelmakokeiluja jo 1920-luvun alkuvuosista asti.

Uudelle palvelulle veikkailtiin valoisaa tulevaisuutta. Kun Lahden suurasema vuonna 1928 valmistui, radion kuuluvuus ulottui kattamaan suurimman osan maasta.

Eduskunta kannatti radiotoiminnan laajentamista, koska se näki uusissa radiovastaanottimissa eriomaisen verotuskohteen. Radion kuunteluun tarvittiin nimittäin radiolupa .

Alkuvaiheessa kaikki radion lähetykset olivat suoria. Tuon ajan radiotähtiä ja koko kansan tuttuja olivat legendaariset kuuluttajat: Alexis af Enehjelm, Carl-Erik Creutz, Ebba Jacobsson-Lilius, Kaisu Puuska-Joki ja Markus Rautio.

Markus Rautio eli Markus-setä oli varsinainen radion monitoimimies. Markus-setä valisti lapsia kaurapuuron terveellisyydestä vuosien ajan. Ensimmäinen Lastentunti lähetettiin jo Yleisradion perustamisvuonna 1926. Välillä Markus Rautio ohjasi, käsikirjoitti, kuulutti ja esitti itsekin ohjelmaa, lauloi ja lausui, kun suorassa radiolähetyksessä oli sopiva aukko tai jos joku sovittu ohjelmanumero jäi pois.

Ensimmäinen äänityslaite, levyleikkuri, otettiin Yleisradiossa käyttöön vuonna 1934. Diplomi-insinööri T.K.L. Laakso esitteli pikalevytallenninta radiokuuntelijoille ja kertoi käyttöohjeista: "Levyjä ei saa laittaa mihin gramofoniin tahansa, eikä niitä saa käyttää kuka tahansa."

Yleisradion vanhin säilynyt tallenne on presidentti P.E. Svinhufvudin uudenvuoden puhe vuodelta 1935.

Isänmaan asialla - Yle vuosina 1936-46

Iloinen 1920-luku ja elintason kasvuun uskova 1930-luku saivat kuitenkin väistyä. Kun Suomi ajautui sotaan, valjastettiin myös radio isänmaan asialle. Yleisradion tehtävä oli ylläpitää positiivista mielialaa kotirintamalla ja valaa kansaan taistelutahtoa.

Sodan aikana perustettiin myös rintamaradioita, kuuluisimpana Aunuksen radio, jonka johdossa toimi legendaarinen radiomies Pekka Tiilikainen.

Ääniaalloilla käytettiin myös likaisempia keinoja. Vastapuolelle suunnatut propagandalähetykset ja vihollisesta sepitetyt, härskit pilkkalaulut olivat radiosodan aseita. Moskovan Tiltu huuteli omia herjojaan ja Suomen puolelta vastasi Jahvetti.

Sota-ajan suosittuja radio-ohjelmia oli mm. Yrjö Kilpeläisen eli Jahvetin pitämä kirjelaatikko. Jahvetilta sai kysyä ihan mitä vaan ja vastaus tuli aina. Tykistön luutnantti Yrjö Kilpeläinen oli 164 cm pitkä, mutta radiokuuntelijoille hän uskotteli olevansa "pitkä ja solakka". Vastapuolen Jahvetti usein suututti herjoillaan.

Sota-aikana myös musiikilla oli keskeinen merkitys. "Kodin kynttilät" ja "Elämää juoksuhaudoissa" herkistivät niin kodeissa kuin rintamallakin, "Iso Iita", "Ellin boxi" ja "Edankajärven jää" edustivat rempseämpää linjaa.

Radion kulta-aika - Yle vuosina 1946-56

Sodan jälkeen radiokin piti normalisoida, kun valta maassa vaihtui. Yleisradion johtajaksi valittiin vankilasta vapautunut ja maanpetoksesta tuomittu Hella Wuolijoki, jota jatkosodan ajan oli pidetty turvasäilössä.

SKDL:n kansanedustaja Hella Wuolijoki moitti, että Yleisradio oli sodan aikana valjastettu oikeistovoimien ja sotapropagandan käyttöön. Nyt Yleisradion ohjelmistossa puhalsivat uudet tuulet. Uusia ohjelmia olivat mm. Työmiehen tunti, Maamiehen tunti, Kuulumisia Neuvostoliitosta, Metsäradio ja Pienoisparlamentti.

Hella Wuolijoen valtakausi jäi kuitenkin lyhyeksi. Kun Neuvostoliiton ja Valvontakomission otteet hiukan hellittivät, Wuolijoki erotettiin ja hänen tilalleen valittiin värittömämpi johtaja, radion taloudenhoitaja Einar Sundström.

Sodan jälkeiset vuosikymmenet olivat joka tapauksessa radion kulta-aikaa. Radiossa siirryttiin ULA-kauteen. Käyttöön otettiin ultralyhyet eli FM-aallot, jotka paransivat kuuntelukokemusta ja mahdollistivat myös rinnakkaislähetykset.

Radiolupien määrä kasvoi vauhdilla. Kun radiolupia oli vuonna 1945 noin puoli miljoonaa, ylitettiin miljoonan raja kymmenen vuoden päästä eli vuonna 1955.

Vuosikymmenen suuria tapahtumia olivat mm. Armi Kuuselan valinta maailman kauneimmaksi, Helsingin olympialaiset, Porkkalan palautus ja Urho Kekkosen valinta presidentiksi. Ikävämpää puolta edusti vuoden 1956 Yleislakko.

Kodeissa kuunneltiin Metsäradiota, Kankkulan kaivoa, Pienoisparlamenttia, Markus-setää, Kalle Kustaa Korkin seikkailuja ja Niilo Tarvajärven Aamukahveja. Toimittaja Usko Santavuori joutui poliisin pamputtamaksi sensaatiomaisessa radio-ohjelmassa Radio tekee murron.

Televisio valtaa kodit - Yle vuosina 1956-66

Vaikka radio eli kulta-aikaansa, televisio teki jo tuloaan. Teekkarien toteuttama television koelähetys oli nähty jo keväällä 1955. Yleisradio aloitti omat koelähetyksensä vuonna 1957 ja varsinaiset lähetykset seuraavana vuonna.

Osa radiokuuluisuuksista, kuten Niilo Tarvajärvi ja Pertti "Spede" Pasanen, vaihtoivat radiosta television puolelle. Tv-kuuluttaja Teija Sopanen ja uutisten lukija Heikki Kahila olivat television alkuvuosikymmenten megatähtiä.

Viihteen puolella tietä raivasi kolmikko Jukka Virtanen, Aarre Elo ja Matti Kuusla. Suomalaisen tv-viihteen kansainvälinen läpimurto oli viihdeohjelma Lumilinna, joka voitti arvostetun Montreaux`n Kultaisen ruusun vuonna 1965 ja joka uudisti tv-ilmaisua laajemminkin. Jatkoaika ja Ilkamat jatkoivat myöhemmin tv-viihteen perinteitä.

Poliittisten intohimojen kohteena - Yle vuosina 1966-76

Television läpimurto tapahtui lopulta nopeammin kuin Yleisradiossakaan osattiin odottaa. Kun televisiolupia oli 1960-luvun alussa alle 100 000, niitä oli vuosikymmenen lopussa yli miljoona.

Radion ja television myötä Yleisradiosta tuli myös yhteiskunnallinen valtatekijä ja poliittisten intohimojen kohde. Pääjohtaja Eino S. Repo hyllytettiin "liian punaisena", kun hän päästi ääneen nuoret radikaalit, jotka pilkkasivat konservatiivisia, isänmaallisia arvoja.

Yleisradio toi kuitenkin maailman tapahtumat myös suomalaisiin olohuoneisiin. Prahan tankit, Vietnamin sota ja muu uutisointi maailmalta toivat maailman tuskan lähelle. Vastapainona oli radion ja television viihdetarjonta, laadukkaat tv-elokuvat ja katsotut kotimaiset ja ulkomaiset sarjat.

Suomalainen rapsodia

Ohjelmanäytteissä ja artikkelissa esitelty ohjelmasarja Suomalainen rapsodia palkittiin vuonna 1976 Venla-palkinnolla.

Ohjelmasarjan ovat toimittaneet Esko Leimu, J ussi Aarnio ja Veikko Koski. Tuottaja on Jarmo Porola, ohjelman juontaja Sisko Ramsay ja inserttien selostaja Tapani Karhu.

Musiikkiesitykset Risto Hiltunen ja lauluyhtye Hiltuset: Elisabeth Haavisto, Päivi Kautto-Niemi, Maija Salo, Kari Pirhonen ja Timo Ruottinen.

Teksti: Reijo Perälä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun Yleisradio aloitti vuonna 1926 toimintansa, uudelle palvelulle piti keksiä vetävä nimi. Esillä oli monia vaihtoehtoja, kuten Sinko, Säteisheitin ja Kansansäteilijä. Nimi Yleisradio napattiin Puolustusvoimilta, jossa yleisradiolla tarkoitettiin kaikkien kuultavissa olevaa radiolähetystä. Viisiosainen ohjelmasarja Suomainen rapsodia käy läpi Ylen värikästä historiaa ohjelmanäyttein ja viihteen keinoin yhtiön perustamisesta 1970-luvun lopulle asti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eletään vuotta 1926.

"Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä."

Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan. Och samma på svenska, olihan Yle alusta asti kaksikielinen yhtiö.

Yhtiön perustajiin kuului sanomalehtiä, radioliikkeitä, Lennätinhallitus, Puolustusvoimat, Suomen Tietotoimisto ja monia muita. Ylellä oli tärkeä tehtävä "isänmaallisen mielipiteen luojana ja sillanrakentajana kaupunkien ja maaseudun välillä hävittäen siten välimatkat", kuten aikalaiset muotoilivat.

Perustajat olivat ajan hermolla. Maailman ensimmäinen yleisradioyhtiö, Iso-Britannian BBC, oli aloittanut toimintansa vain neljä vuotta aiemmin.
Kieliohjelmia, musiikkia ja oma ohjelma lapsille
Syyskuun yhdeksäntenä vuonna 1926 taiteilija, kuuluttaja Alexis af Enehjelm istui studioon ja kuulutti Suomen Yleisradion lähetyksen alkaneeksi.

Saman vuoden joulukuussa alkoi Markus-sedän Lastentunti. Markus-setä opetti lapsille hyvää käytöstä ja muistutti kaurapuuron terveellisyydestä kolmenkymmenen vuoden ajan.

Ensimmäisenä vuotenaan Yle aloitti myös kieltenopetuksen, radioinnit eduskunnasta sekä sinfoniakonserttien lähettämisen. Vuonna 1927 tätä kaikkea alettiin rahoittaa radion kuunteluluvilla.

Yleisradion ensimmäisiltä vuosilta ei ole säilynyt ohjelmia kuultavaksi, sillä aluksi ohjelmia tallennettiin vain kokeeksi. Vanhin yhä tallessa oleva ohjelma on presidentti P. E. Svinhufvudin uudenvuoden puhe vuodelta 1935.
Linnan juhlat kestosuosikki
"En minäkään sentään ihan kaikkia ihmeitä usko", raportoi Ylen toimittaja Vuokko Arni Berliinin olympialaisista vuonna 1936. Hän on juuri katsellut jalkapallo-ottelua kaukonäköradiolla. Pakko laitteen olemassaoloon on uskoa, sillä kuva oli niin selvä, että siitä erotti jopa numerot pelaajien selässä.

Uutuuslaite ei saapunut Suomeen heti, vaan radio säilyi suomalaisten välineenä 1950-luvun loppuun saakka.

Radion henkilöitymä oli Ylen pitkäaikainen kuuluttaja Carl-Erik Creutz. Suomen ritarihuoneen ensimmäiseen kreivilliseen sukuun kuuluneen Creutzin ääni oli suomalaisten seurana melkein neljänkymmenen vuoden ajan.

Vuonna 1949 taas itse presidentti tuli kaiken kansan seuraan, kun Yle radioi presidentinlinnan itsenäisyyspäivän vastaanoton ensimmäistä kertaa. Linnan juhlat ovat tänäkin päivänä Ylen suosituimpia ohjelmia. Lähetystä seuraa enimmillään yli kaksi miljoonaa ihmistä.
Televisio tulee
Vuonna 1958 Vuokko Arnin enteilemä ihme sitten tapahtui. Yle aloitti säännölliset televisiolähetykset Suomen television nimellä ja Radio-orkesterin soittamalla tunnussävelellä.

Television suosio oli suurempi kuin oli osattu aavistaakaan. Kotimaiset elokuvat, urheilu ja radiosta tutuksi tullut lavaviihde vetivät katsojia, ja vuoden 1964 alkupuolella puolen miljoonan tv-luvan raja meni rikki. Rajapyykkiä juhlistettiin televisiossa Niilo Tarvajärven Laatikkoleikki-viihdeohjelman erikoislähetyksellä.

Vaikka Markus-setä ja muut radiokuuluisuudet olivat kyllä suuruuksia, ensimmäinen megatähti syttyi televisiossa. Teija Sopanen aloitti kuuluttajana, mutta päätyi television monitoiminaiseksi. Koko kansan Teija oli Suomen suosituin tv-esiintyjä melkein kaksikymmentä vuotta.
Omat uutiset
Ylen uutistoiminta oli alkuvuosikymmeninä Suomen Tietotoimiston varassa, mutta vuonna 1965 Yle alkoi lähettää omia uutisiaan radiossa ja televisiossa.

Tuohon aikaan Ylen pääjohtajana oli Eino S. Repo, joka teki yhtiössä suuria uudistuksia ja päästi myös radikaalit nuoret ääneen. Revon tavoitteena oli yhteiskunnallisen keskustelun herättäminen. Kansa oli kauhuissaan ja Yle sai haukkumanimen Reporadio. Sen keulakuvan pääjohtajakausi jäi yhteen viisivuotisjaksoon, mutta Ylen uutiset jatkavat yhä.

Ylen uutiset ovat myös ne, joihin suomalaiset luottavat kaikkein eniten. Kyselyissä Yle on toistuvasti nimetty ylivoimaiseksi ykköseksi uutistoiminnassa.

Vuonna 1977 ruutuun ilmestyi Ylen toinen klassikko, Pikku Kakkonen. Karvakuonot ja muut lasten kaverit ovat kasvattaneet jo kaksi sukupolvea.
Verkko valtaa arjen
Pikku Kakkosen nykyinen katselijakunta viihtyy myös internetissä. Yle aloitti tässä kolmannessa välineessään vuonna 1995.

Se oli edistyksellistä. Yle onkin ollut monella tapaa tekniikan edelläkävijä Suomessa. Sen huomaa esimerkiksi Yle Areenasta, joka oli maan ensimmäinen verkkopalvelu, jonka avulla voi katsella televisio-ohjelmia ja kuunnella radio-ohjelmia silloin, kun itselle sopii. Elävä arkisto taas oli maailman ensimmäinen arkistopalvelu, jossa kaikissa videoissa ja ääninäytteissä on aihetta taustoittava teksti.

Yle Areena ja Elävä arkisto äänestettiin vuonna 2011 ensimmäisen kerran Suomen arvostetuimmiksi palveluiksi verkossa.

Seuraavaksi kuvaa Suomesta ja maailmasta terävöitetään entisestään. Vuoteen 2015 mennessä lähes kaikki Ylen tekemät televisio-ohjelmat ovat teräväpiirto- eli HD-laatua.
Tarina jatkuu
Yleisradion perustamisesta on melkein vuosisata, mutta ajatus on yhä sama kuin Yleisradion syntysanoissa. Edelleen Yle haluaa tavoitella hyvää yhteisymmärrystä ja hedelmällistä yhteistyötä yleisöjensä kanssa.

Yle on yhteinen juttu. Suomalaisten oma yhtiö kertoo sinun tarinasi.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Eletään vuotta 1926. "Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä." Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.
Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukuaika 6 minuuttia | julkaistu 19.5.2020

Perinteinen media elää kohtalonhetkiään. Julkisen palvelun median perinteiset kulmakivet eivät pelkästään riitä, kun sekä tietoa, sivistystä että viihdettä on tarjolla määrättömästi. Median määrä on kasvanut räjähdysmäisesti ja ihmisten arvot, elämäntavat ja kulttuuri pirstaloituvat edelleen.

Merkityksellisenä pysyäkseen median pitää pystyä muuttumaan nopeasti ja määrätietoisesti. Uudistumisen paine on Yleisradiolle myös valtava mahdollisuus. Median käytettävissä on enemmän kuin koskaan keinoja ja mahdollisuuksia tuottaa arvoa ihmisille ja yhteiskunnalle.

Muutos kiihtyy jatkuvasti. Kansainväliset teknologiajätit levittäytyvät yhä laajemmalle.

Yleisradio täyttää 100 vuotta vuonna 2026. Tällä strategialla varmistetaan kansalaisia ja yhteiskuntaa parhaiten palveleva Yleisradio. Tämä on hyvinvoivan demokraattisen yhteiskunnan etu.

Yleisradio vahvistaa suomalaista yhteiskuntaa, kulttuuria ja ymmärrystä toisistamme yhteisten kokemusten, luotettavan tiedon ja inspiroivien elämysten avulla.

Tehtävän toteuttaminen edellyttää Yleltä sekä perinteisten vahvuuksien kehittämistä että uudistumista.

Yleisradiolain mukaan Ylen tulee tarjota julkisen palvelun sisältöjä monipuolisesti ja kattavasti jokaisen saataville. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Yle toimii kahdella kotimaisella kielellä ja tuottaa myös saamelaisten ja muiden vähemmistöjen ja erityisryhmien palveluita.

Muutoksiin vastaaminen edellyttää, että Yle vaalii jatkuvasti journalistista laatua ja riippumattomuuttaan, on avoin, kuuntelee suomalaisia ja näyttää koko moniäänisen Suomen.

Ylen on entisestään vahvistettava yleisösuhdettaan ja läsnäoloa ihmisten parissa, luotava uudenlaisia kumppanuuksia, satsattava henkilökohtaiseen käyttökokemukseen ja siirryttävä hallitusti kohti digitaalista julkaisemista sitä vauhtia, kun mediankäyttö muuttuu. Tämä strategia sisältää myös Ylen talouden ja toiminnan suuntaviivat.

Ylen strategian ytimessä ovat tarkoitus ja arvot.

Tarkoitus kertoo, miksi Yle on olemassa - niin ihmisille kuin yhteiskunnallekin. Tarkoitus nojaa Ylen laissa määriteltyyn tehtävään. Kaiken, mitä teemme, pitää tukea tarkoitustamme. Tarkoituksessa korostuu keskinäinen ymmärrys. Se on toimivan yhteiskunnan perusta.

Arvot kertovat, mikä Ylelle on tärkeää ja miten yleläiset tekevät työnsä. Arvot ohjaavat yhtiön toimintaa niin isoissa valintatilanteissa kuin arkisessa työssäkin ja luovat pohjan yrityskulttuurille, jossa Yle voi toteuttaa tehtävänsä hyvin.

Suunta kertoo, mihin pyrimme, jotta Yle on vastakin arvostettu ja rakas.

Lue lisää Ylen roolista 2020-luvulla

Ylen tarkoitus

Lisäämme ymmärrystä toisistamme ja maailmasta, vahvistamme suomalaista yhteiskuntaa ja kulttuuria.

Ylen arvot

Olemme luotettavia ja vastuullisia - toteutamme tehtäväämme riippumattomasti. Innostamme luovuuteen - annamme rohkeasti tilaa uusille ideoille. Arvostamme ihmistä - yhdessä saamme aikaiseksi parempaa.

Ylen suunta

Kohti julkisen palvelun median seuraavaa sataa vuotta: uudistuva Yleisradio on kaikille yhteinen ja jokaiselle oma - suomalaisen yhteiskunnan parhaaksi.

1. Painotamme digitaalista julkaisemista jatkuvasti enemmän, kehitämme myös perinteisiä kanaviamme.

Digitaalisten palveluiden merkitys mediankäytössä kasvaa.

Yle satsaa sekä laadukkaaseen suoratoistopalveluun Yle Areenaan että nopeasti reagoivaan journalismin ja tapahtumien palveluun, joka perustuu ajan tasalla pysymisen ja yhteisten elämysten tarpeeseen.

Yle arvioi tv- ja radiokanaviensa sekä digipalveluidensa määrää ja laajuutta sitä mukaa, kun mediankäyttö ja toimintaympäristö muuttuvat. Tv- ja radiokanavat tulevat lähivuosina olemaan kuitenkin edelleen merkittäviä erityisesti varttuneessa aikuisväestössä.

Kun siirrymme kohti digitaalista tuotanto- ja julkaisuympäristöä, huolehdimme, että palvelemme muutoksen aikana ja sen jälkeenkin kaikkia suomalaisia. Tällä siirtymällä tarkoitetaan muun muassa sitä, että teemme yhä enemmän sisältöjämme julkaistavaksi nimenomaan Yle Areenassa ja mobiilipalveluissamme.

Yle julkaisee sisältönsä ensisijaisesti omilla alustoillaan. Kolmansien osapuolten alustoja voidaan käyttää harkiten silloin, jos tavoitamme sieltä yleisöjä, joita emme Ylen alustoilta tavoita.

2. Vahvistamme suhdettamme lapsiin ja nuoriin.

Ylen pitää palvella kaikenikäisiä suomalaisia. Tämä edellyttää eri-ikäisten yleisöjen mediankäytön ja elämän perusteellista ymmärrystä.

Mediayhtiöt kilpailevat jatkuvasti kovemmin nuorista yleisöistä ja lapsista.

Ylen perinteiset vahvuudet - mainoksettomuus, turvallisuus ja oma kieli - eivät tue enää Yleä niin kuin ennen. Meidän on hyödynnettävä näitä vahvuuksia, jotta tulevat sukupolvet eivät kasvaisi pelkästään globaalien mediajättien tarjonnan parissa, mutta tämä ei enää yksin riitä.

Annamme tilaa uusille tekijöille ja nuorten äänille ja ajatuksille sekä uudistamme nuorille suunnattua tarjontaa.

Yle pysyy rakastetuimpana lasten palveluna tarjoamalla kansainvälisen tason laatuohjelmistoa, pedagogisia sovelluksia ja ikimuistoisia kohtaamisia.

5. Näytämme yhä monipuolisemman kuvan Suomesta ja maailmalta.

Tuomme eri tavoin elävät ja ajattelevat ihmiset ja heidän tarinansa kaikkialta Suomesta ja maailmalta vahvemmin esille. Tuomme maailman lähelle menemällä tiedon lähteille. Lisäämme ihmisten välistä ymmärrystä ja annamme äänen myös heille, jotka eivät asemansa vuoksi ole muuten julkisuudessa.

Kansainvälisyys Ylen toiminnassa tarkoittaa Suomen ulkopuolelle ulottuvaa säännöllistä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa. Lisäksi kotimaiset kansainvälisen tason sisällöt ja palvelut tekevät Suomea tunnetuksi maailmalla.

10. Luomme uudenlaisia kumppanuuksia kaikkien hyödyksi.

Kumppanuuksista yritysten tai muiden yhteiskunnan toimijoiden, kuten järjestöjen tai oppilaitosten, kanssa tulee yhä tärkeämpiä. Kumppanuuksia on toteutettava siten, että niistä on hyötyä kaikille osapuolille.

Etsimme uudenlaisia yhteistyön muotoja esimerkiksi tapahtumissa, urheilun esitysoikeuksissa ja mediakasvatuksessa. Teemme hankintoja kotimaisilta tuotantoyhtiöiltä ja muilta toimijoilta sekä etsimme uusia yhteistyömuotoja kaupallisen median kanssa parlamentaarisen työryhmän esitysten (v. 2016) ja Yleisradiosta annetun lain mukaisesti.

Lataa strategia (PDF)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaikille yhteinen, jokaiselle oma - Ylen strategia

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukuaika 6 minuuttia | julkaistu 19.5.2020 Perinteinen media elää kohtalonhetkiään. Julkisen palvelun median perinteiset kulmakivet eivät pelkästään riitä, kun sekä tietoa, sivistystä että viihdettä on tarjolla määrättömästi. Median määrä on kasvanut räjähdysmäisesti ja ihmisten arvot, elämäntavat ja kulttuuri pirstaloituvat edelleen. Merkityksellisenä pysyäkseen median pitää pystyä muuttumaan nopeasti ja määrätietoisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Jäseniksi valitaan tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä (ks. Laki Yleisradio Oy:stä, 5 §). Yhtiön henkilöstöllä on hallintoneuvostossa kaksi edustajaa, joilla on kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei äänioikeutta.

Hallintoneuvoston tehtävät

Yleisradio Oy:stä annetun lain ja yhtiöjärjestyksen mukaiset hallintoneuvoston tehtävät ovat:

valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio

päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista

huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi

laatia lain 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen

päättää yhtiön strategiasta

päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista

tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus

valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta

hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus julkisen palvelun toteutumisesta ja ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteutumisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä.

Hallintoneuvosto voi antaa hallitukselle ohjeita asioissa, jotka ovat laajakantoisia ja periaatteellisesti tärkeitä. Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Hallintoneuvoston palkkiot

Hallintoneuvostolle ja sen työvaliokunnalle maksetaan kokouspalkkioita läsnäolon perusteella. Hallintoneuvoston palkkiot ovat olleet muuttumattomat vuodesta 2012 lähtien.
Hallintoneuvoston palkkiot:

puheenjohtajan palkkio 950 euroa/kokous

varapuheenjohtajan palkkio 750 euroa/kokous

muiden jäsenten palkkio 650 euroa/kokous.

Hallintoneuvoston työvaliokunnan palkkiot:

puheenjohtajan palkkio 800 euroa/kokous

varapuheenjohtajan palkkio 600 euroa/kokous

muiden jäsenten palkkio 500 euroa/kokous

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Jäseniksi valitaan tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä (ks. Laki Yleisradio Oy:stä, 5 §). Yhtiön henkilöstöllä on hallintoneuvostossa kaksi edustajaa, joilla on kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei äänioikeutta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon. Hallituksen jäsenissä pitää olla suomen ja ruotsin kielen edustus ja riittävän monipuolinen asiantuntemus.

Hallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valitsee hallintoneuvosto. Hallituksen jäsenen toimikausi on kalenterivuosi.

Hallituksen tehtävät

yhtiön toimitusjohtajan nimittäminen ja erottaminen

yhtiön muun ylimmän johdon valinta

seuraavan vuoden talousarvion päättäminen

yhtiökokouksen koolle kutsuminen ja siinä käsiteltävien asioiden valmistelu

vuosittaisen toimintakertomuksen antaminen yhtiön toiminnasta Viestintävirastolle

Hallitus valmistelee yhtiön strategian ja nimittää sananvapauslain edellyttämät vastaavat toimittajat.

Hallituksen jäsenet

Ylen hallituksen jäsenet ovat Tampereen yliopiston työelämäprofessori Matti Apunen (puheenjohtaja 1.5.2021-), HR-, viestintä- ja vastuullisuusjohtaja Katri Viippola, toimitusjohtaja Paulina Ahokas, toimitusjohtaja Kai Huotari, Senior Advisor Tuomas Harpf, Senior Advisor Stefan Wallin ja Group CEO Sirpa Ojala. Henkilöstön edustaja on toimittaja Juha Blomberg.

Hallituksen valiokunnat

Tarkastusvaliokunta

Matti Apunen, pj.
Tuomas Harpf
Arto Nieminen
Sirpa Ojala

Palkitsemis- ja henkilöstövaliokunta

Katri Viippola, pj.
Paulina Ahokas
Kai Huotari
Stefan Wallin

Hallituksen palkkiot

Ylen hallituksen palkkioista päättää vuosittain hallintoneuvosto. Hallintoneuvoston työvaliokunta esittää hallintoneuvostolle vuosittain ehdotuksen hallituksen palkkioiksi.

Palkkiot perustuvat valtio-omisteisten yhtiöiden hallituspalkkioiden tasoon. Hallituksen palkkiot ovat olleet muuttumattomat vuodesta 2012 lähtien.
Hallituksen palkkiot:

puheenjohtaja 25 000 euroa/vuosi

varapuheenjohtaja 19 000 euroa/vuosi

muut jäsenet 15 000 euroa/vuosi.

Hallitukselle tai hallituksen valiokunnille ei makseta erillisiä kokouspalkkioita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon. Hallituksen jäsenissä pitää olla suomen ja ruotsin kielen edustus ja riittävän monipuolinen asiantuntemus. Hallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valitsee hallintoneuvosto. Hallituksen jäsenen toimikausi on kalenterivuosi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu Ylen toimitusjohtajaan ja johtoryhmään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sananvapauslain mukaan ohjelmilla ja verkkojulkaisuilla tulee olla vastaava toimittaja. Vastaavan toimittajan tehtävistä ja vastuista säädetään sananvapauslaissa.
Vastaavat toimittajat huolehtivat siitä, että Ylen sisällöntuotannossa ja julkaisutoiminnassa noudatetaan lakia, eettisiä ohjeita ja yhtiön toimintaa koskevia muita ohjeita.

Suomenkieliset hartausohjelmat: Kimmo Saares, Kirkon viestintä

Ruotsinkieliset hartausohjelmat: Lucas Snellman, Kyrkans central för det svenska arbetet

Saamenkieliset hartausohjelmat: Erva Niittyvuopio, Oulun hiippakunnan tuomiokapituli

Hartausohjelmien vastaavat toimittajat

# data[].attributes.attachment_link.description
Sananvapauslain mukaan ohjelmilla ja verkkojulkaisuilla tulee olla vastaava toimittaja. Vastaavan toimittajan tehtävistä ja vastuista säädetään sananvapauslaissa. Vastaavat toimittajat huolehtivat siitä, että Ylen sisällöntuotannossa ja julkaisutoiminnassa noudatetaan lakia, eettisiä ohjeita ja yhtiön toimintaa koskevia muita ohjeita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media, ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

Yksiköiden ja tukitoimintojen johtajat raportoivat yhtiön toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttilalle.

Yhtiön ylin päättävä elin on hallintoneuvosto, jonka jäsenet valitsee eduskunta. Ylen hallituksen muodostavat yhtiön ulkopuoliset asiantuntijat. Johtoryhmä vastaa strategisesta johtamisesta ja valmistelee asiat hallitukselle.

Strategia ja asiakkuus

Strategia ja asiakkuus -yksikkö vastaa yhtiön strategisesta suunnittelumallista sekä strategiaprosessista, sisältö-, media- ja palvelustrategioista, yhtiötasoisesta kokonaisasiakkuudesta ja asiakkuusanalyysista sekä yhteiskuntasuhteista.

Strategian ja asiakkuuden johtajana toimii Marit af Björkesten.

Strategia

Strategia-osasto vastaa yhdessä yhtiön johdon ja muiden yleläisten kanssa siitä, että Ylellä on oikea suunta ja oikea vauhti siihen suuntaan. Päällikkönä toimii Mika Rahkonen.

Yhteiskuntasuhteet

Yhteiskuntasuhteet-osasto rakentaa ja ylläpitää Ylen sidosryhmäverkostoja, vastaa yhtiön mediapolitiikasta ja käy aktiivisesti vuoropuhelua Ylen yhteiskunnallisesta roolista. Päällikkönä toimii Johanna Tuuri.

Etiikkatoimisto

Etiikkatoimisto ohjeistaa ja kehittää journalistisen etiikan noudattamista sekä käy vuoropuhelua suomalaisten kanssa Ylen journalismista. Journalistisen etiikan päällikkönä toimii Timo Huovinen. Yleisövuorovaikutuksen päällikönä toimii Sami Koivisto.

Asiakkuus ja asiakaskokemus

Asiakkuus ja asiakaskokemus -osasto luo ymmärrystä siitä, mikä suomalaisille on tärkeää sekä vastaa, että ymmärrys muuttuu Ylessä sisältöjen ja palveluiden kautta merkitykselliseksi asiakaskokemukseksi. Päällikkönä toimii Jaakko Lempinen.

Kokonaistarjonta

Kokonaistarjonta-osasto vastaa Ylen kokonaistarjonnan kehittämisestä, palvelu- ja kanavaportfoliosta sekä tarjonnan linjausten valmistelusta. Osasto vastaa myös siitä, että Ylen sisällöt ja palvelut ovat yhtiön strategisten tavoitteiden mukaisia ja että ne kehittyvät toivottuun suuntaan. Päällikkönä toimii Cilla Lönnqvist.

Uutis- ja ajankohtaistoiminta

Uutis- ja ajankohtaistoiminnan yksikkö vastaa Ylen suomenkielisten uutis- ja ajankohtais- ja aluesisällöistä kaikilla jakeluteillä. U&A:n vastuulla on myös tuottaa saamen-, englannin-, venäjän- ja viittomakielisiä sisältöjä.

Uutis- ja ajankohtaistoiminnan johtajana toimii Jouko Jokinen.

Yksikön johtaja toimii myös yllä mainittujen sisältökokonaisuuksien vastaavana toimittajana kaikissa välineissä. Saamenkielisten sisältöjen vastaavana toimittajana toimii Yle Sápmin päällikkö.
Tutustu Uutis- ja ajankohtaistoiminnan yhteystietoihin täällä.
Uutis- ja ajankohtaistoimitus

Uutis- ja ajankohtaistoimitus vastaa mm. kotimaan valtakunnallisten ja kansainvälisten asioiden, politiikan, talouden, kulttuurin ja arkielämän aiheiden uutisoinnista sekä ajankohtaisjournalismista. Toimitus vastaa myös uutis- ja ajankohtaistoiminnan kokonaisuuden sisältösuunnittelusta ja operatiivisesta johtamisesta. Toimituksessa tuotetaan valtakunnalisia tapahtumalähetyksiä ja julkaistaan yksikön sisällöt radioon, televisioon ja verkkoon. Päätoimittaja on Riikka Räisänen.

Aluetoiminta

Aluetoiminta vastaa alueellisesta uutis- ja ajankohtaistoiminnasta. Aluetoiminnan päällikkönä toimii Jyri Kataja-Rahko.

Studio ja kuva

Studio ja kuva -osasto vastaa kuvaamisesta, editoinnista ja grafiikasta sekä televisiolähetysten studio-operoinnista. Päällikkönä toimii Mika Lavonen.

Yle News Lab

News Lab vastaa uutis- ja ajankohtaistoiminnan sisältö- ja palvelukehityksestä. Sen sisällä toimivat tiimit: verkonkehitys, Asiakkuustutkimus, UA strateginen suunta, algoritminen vallankäyttö ja robojournalismi. Päällikkönä toimii Jukka Niva.

Urheilu ja tapahtumat

Urheilu ja tapahtumat -yksikkö vastaa Ylen urheilutapahtumista ja -uutisista sekä tuottaa tapahtumia ja kehittää tapahtumakonsepteja. Yksikkö vastaa myös Ylen tuotannosta ja designista sekä tuotantoresurssin suunnittelusta.

Urheilun ja tapahtumien johtajana toimii Panu Pokkinen.

Yksikön johtaja toimii myös urheilutapahtumien ja -uutisten sekä yksikön tuottamien tapahtumien vastaavana toimittajana kaikissa välineissä.

Design ja tuotanto

Design ja tuotanto tekee Ylen sisällöt eläväksi. DT on Ylen tuotantopalveluiden toteuttaja, tekijä ja ostaja. Päällikkönä toimii Ville Venell.

Urheilu

Yle Urheilu tarjoaa suomalaisille urheilun tapahtumalähetyksiä sekä urheilun päivittäistä uutistoimintaa. Päällikkönä toimii Joose Palonen.

Tapahtumat

Tapahtumat-osasto tuottaa vaikuttavia ja monimediallisia tapahtumia yhdessä eri Ylen yksiköiden kanssa. Lisäksi osasto kehittää yhtiön tapahtumakonsepteja luoden vuorovaikutusta yhdessä eri yleisöjen kanssa ja kokonaan myös uutta digitaalista läsnäoloa. Päällikkönä toimii Asta Kujala.

Suunnittelu

Suunnittelu tarjoaa sisällöntekijöille kumppanin tuotantojen suunnitteluun ja vastaa siitä, että tuotannon kokonaisresurssit käytetään Ylessä tehokkaasti ja vaikuttavasti. Päällikkönä toimii Lise-Lottie Ek.

Kehitys

Kehitysosasto auttaa yksikön uusien sisältöjen innovoinnissa ja vastaa tuotekehityksestä yhteistyössä Ylen muiden yksiköiden kanssa sekä kehittää uusia ilmaisumuotoja. Päällikkönä toimii Hanna Jussila.

Urheiluoikeuksista ja kumppanuuksista vastaava päällikkö on Riku Saaranluoma.

Luovat sisällöt ja media

Luovat sisällöt ja media -yksikkö vastaa seuraavista kotimaisista suomenkielisistä sisältökokonaisuuksista: asia, draama, kulttuuri, viihde sekä sisällöt lapsille ja nuorille. Yksikkö vastaa myös Ylen suomenkielisten kanavien ja Yle Areenan ohjelmistoista, palveluiden brändeistä, julkaisusuunnittelusta sekä verkkopalvelukehityksestä.

Yksikkö vastaa kotimaisten ja kansainvälisten sisältöjen hankinnasta, ohjelmien tekstityksestä ja muista lain edellyttämistä lisäpalveluista, arkistosta ja esitysoikeusvaraston hallinnasta sekä sisältöjen ja palveluiden markkinoinnista.

Yksikön johtajana toimii Ville Vilén.

Yksikön johtaja toimii myös suomenkielisten draama-, asia-, kulttuuri- ja viihdesisältöjen sekä lasten ja nuorten sisältöjen, radion kanavatoimitusten sekä Yle Areenan toimituksen, kv-, arkisto- ja markkinointisisältöjen vastaavana toimittajana kaikissa välineissä.

Kulttuuri- ja asiasisällöt, Pasila

Kulttuuri ja asiasisällöt, Pasila tuottaa kulttuuri- ja asiasisältöjä verkkoon, televisioon ja radioon. Osastolle kuuluvat mm. kulttuuri- ja musiikkisisällöt, elämäntapaan ja oppimiseen liittyvät sisällöt, tiede- ja ympäristösisällöt sekä osallistavat ja vuorovaikutteiset sisältöhankkeet. Osaston päällikkönä toimii Johanna Aho.

Yle Lapset ja asiasisällöt, Mediapolis

Yle Lapset ja asiasisällöt, Mediapolis tuottaa lasten- ja asiasisältöjä verkkoon, televisioon ja radioon. Ylen lastenohjelmia ovat Pikku Kakkonen ja Galaxi. Osasto vastaa lastenohjelmien kotimaisista ja ulkomaisista hankinnoista. Osa ohjelmista on kansainvälisiä yhteistuotantoja. Mediapoliksessa tuotettavissa asiaohjelmissa kerrotaan tarinoita suomalaisten elämästä. Ohjelmistoon kuuluu dokumenttisarjoja, realityjä, keskusteluohjelmia ja radio-ohjelmia. Osaston päällikkönä toimii Teija Rantala.

Nuorten sisällöt ja viihde

Nuorten sisällöt ja viihde tuottaa nuorten ja nuorten aikuisten sisältöjä sekä Ylen omatuotantoisia viihdesisältöjä verkkoon, televisioon ja radioon. Ylen nuorten ja nuorten aikuisten brändeihin kuuluvat Abitreenit, Docstop, Summeri, Yle Kioski ja YleX. Sisällöt kattavat nuorten draaman, dokumentit, pelisisällöt sekä asia- ja musiikkisisällöt. Viihdesisällöissä osastolla vastuu on Ylen omasta tuotannosta eli Uuden Musiikin Kilpailusta, Euroviisuista ja Noin viikon studiosta. Osaston päällikkönä toimii Minna Peltomäki.

Yle Draama

Yle Draama kehittää, tuottaa ja tilaa monimuotoista TV- ja audiodraamaa, podcasteja sekä ostaa kotimaisten fiktio- ja dokumenttielokuvien esitysoikeuksia. Päällikkönä toimii Jarmo Lampela.

RSO

Radion sinfoniaorkesteri (RSO) on Ylen orkesteri, jonka kautta yhtiö toteuttaa sivistys- ja kulttuuritehtäväänsä taidemusiikin kentällä. RSO:n ylikapellimestari on Hannu Lintu (vuodesta 2021 Nicholas Collon). RSO:n intendenttinä toimii Tuula Sarotie. Intendentti vastaa orkesterin toiminnasta kokonaisuudessaan, vastaa budjetista ja neuvottelee konsertti-, kiertue- ja levytystoiminnan edellyttämät sopimukset.

Hankinta

Hankinta-osasto vastaa kansainvälisestä sisältöhankinnasta ja osasta kotimaista hankintaa. Päällikkönä toimii Tarmo Kivikallio.

Oikeudet

Oikeudet-osasto vastaa yksikön kehittämien, tuottamien, hankkimien ja myymien sisältöjen esitysoikeuksien kokonaisuudesta. Päällikkönä toimii Saila Löfström.

Yle Myynti

Yle Myynti -osasto vastaa Ylen ohjelmien kansainvälisestä myynnistä. Päällikkönä toimii Jukka Kaivola.

Media

Media-osasto vastaa Ylen televisio- ja radiokanavien sekä Yle Areenan operatiivisesta suunnittelusta ja asiakasrajapinnan kehittämisestä, arkistosta, arkistojulkaisusta sekä kääntämisestä ja versioinnista. Päällikkönä toimii Petri Jauhiainen.

Markkinointi

Markkinointi-osasto vastaa sisältöjen markkinoinnista ja edistää sisältöjen ja palveluiden kohderyhmälähtöistä löydettävyyttä koko yhtiössä. Päällikkönä toimii Hannu Haapasalo.

Yksikön suunnittelun ja tuotannon päällikkönä toimii Minna-Mari Parkkinen.

Luova kehitys pitää huolen siitä, että yksikön tekijöillä on paras mahdollinen tieto ja ymmärrys erilaisten suomalaisten tarpeista sekä paras osaaminen luoda vahvoja sisältöjä kaikille kohderyhmille. Asiakkuudesta ja tutkimuksesta vastaa päällikkö Susanna Snell, tuotekehityksestä päällikkö Raimo Lång ja strategiasta päällikkö Antti Hirvonen.

Svenska Yle

Svenska Yle -yksikkö vastaa ruotsinkielisestä tarjonnasta kokonaisuudessaan, kaikilla jakeluteillä. Yksikkö vastaa ruotsinkielisestä julkaisusuunnittelusta, palveluista ja välineiden kaavio- ja kanavaprofiilien suunnittelusta, kanavien koostamisesta sekä kaavioiden toteutuksesta.

Svenska Ylen johtajana toimii Johanna Törn-Mangs.

Yksikön johtaja toimii myös ruotsinkielisten sisältöjen vastaavana toimittajana kaikissa välineissä.

Journalistiset ja luovat sisällöt

Journalististen ja luovien sisältöjen osasto vastaa Svenska Ylen uutis-, ajankohtais-, urheilu-, alue-, lasten ja nuorten, asia-, kulttuuri- sekä draama- ja viihdesisältöjen tuotannosta kaikilla jakeluteillä. Yhteiskunta-, ulkomaat-, urheilu-, kulttuuri-, fakta- sekä lasten ja nuorten sisältöjen toimituspäällikkönä toimii Anna Forth. Uutisdeskin ja aluetoimitusten toimituspäällikkönä toimii Peter Sjöholm

Media ja julkaisut

Media ja julkaisut -osasto vastaa Svenska Ylen julkaisuista ja profiileista yksikön kanavilla ja alustoilla. Yksikkö vastaa brändeistä, sisältöjen ja palveluiden markkinoinnista sekä saavutettavuusasioista yhteistyössä yhtiötason vastuuhenkilöiden kanssa. Yksikkö vastaa kanavien ja kaavioiden suunnittelusta, koostamisesta ja toteutuksesta sekä julkaisusuunnittelusta, arkistosta ja esitysoikeusvaraston hallinnasta. Päällikkönä toimii Mikaela Sonck.

Hankinnat ja yhteistyöt

Hankinnat ja yhteistyö vastaa yksikön ohjelmahankinnasta, yhteistuotannoista, tuotantoyhtiöiden kanssa tehtävästä kehitystyöstä sekä yhteistyöstä mediayhtiöiden, eri organisaatioiden, koulujen ja muiden yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa. Päällikkö toimii myös Svenska Ylen tilaajana Nordvisionissa. Päällikkönä toimii Christoffer Forssell.

Mediatuotanto

Mediatuotanto-osasto vastaa ohjelmatuotannon ja tuotantoresurssien suunnittelusta ja toteutuksesta sekä tuotanto-osaamisen ja -välineiden kehittämisestä. Päällikkönä toimii Tommy Mård.

Strategia ja yleisötutkimus

Strategia ja yleisötutkimus -osasto vastaa Svenska Ylen kokonaisasiakkuudesta, asiakkuusanalyysista ja asiakkuustarpeiden määrittelystä. Osasto on myös vastuussa strategisen osaamisen kehittämisestä sekä yksikön ohjelmakehityksestä. Päällikkönä toimii Alex Fager.

Teknologia ja kehitys

Teknologia ja kehitys -yksikkö vastaa Ylen teknologiajohtamisesta, tekniikasta, toimitiloista ja jakelusta. Yksikkö vastaa myös ICT- ja teknisten tuotanto- ja palvelualustojen kehittämisestä ja lähetysyksikön operoinnista.

Teknologian ja kehityksen johtajana toimii Janne Yli-Äyhö.

ICT

ICT vastaa operatiivisesti yhtiön ICT-teknologiasta. Päällikkönä toimii Vesa Aalto.

Mediateknologia

Mediateknologia vastaa operatiivisesti yhtiön tuotantoteknologioista ja jakelusta. Päällikkönä toimii Olli Sipilä.

Lähetys- ja mediapalvelut

Lähetys- ja mediapalvelut vastaa yhtiön lähetys- ja siirtotoiminnasta. Päällikkönä toimii Martti Kyllönen.

yle.dev

Yle.dev vastaa data- ja ohjelmistokehityksen asiantuntijuudesta. Päällikkönä toimii Juha Lehtosalo.

Toimitilapalvelut

Toimitilapalvelut vastaa yhtiön toimitiloista ja niiden kehityksestä. Päällikkönä toimii Matti Uotinen.

Teknologiavisio ja digitaaliset kyvykkyydet vastaa yhtiön IT-arkkitehtuurista, teknologiavisiosta ja yksikön toimintakulttuurista. Päällikkönä toimii Juha-Matti Perttunen.

Teknologialiiketoiminnan kehitys vastaa yksikön toiminnan suunnittelusta, kehitysportfoliosta, projekteista ja niiden kustannuksista. Päällikkönä toimii Sanna Tornivaara.

Innovaatiot vastaa yhtiön innovaatiotoiminnasta. Päällikkönä toimii Jari Lahti.

Yhteiset toiminnot

Yhtiön voimavarojen kehittämistä ja kokonaiskäyttöä suunnittelevat ja koordinoivat yhteiset toiminnot, joita ovat osastot Henkilöstö, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

Henkilöstö ja turvallisuus

Henkilöstö ja turvallisuus -osastoa johtaa Eija Hakakari ja se vastaa mm.:

yhtiön henkilöstöstrategiasta, työkulttuurin, johtamisen ja oppimisen kehittämisestä

strategisesta henkilöstösuunnittelusta, työsuhdeasioista, työhyvinvoinnin johtamisesta sekä työterveyshuollosta.

Viestintä ja brändi

Viestintä- ja brändiosastoa johtaa Jere Nurminen ja se vastaa mm.:

Talous

Talousosastoa johtaa Maisa Hyrkkänen ja se vastaa mm.:

Laki

Lakiosastoa johtaa Katri Olmo ja se vastaa mm.:

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media, ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki. Yksiköiden ja tukitoimintojen johtajat raportoivat yhtiön toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttilalle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisäinen valvonta

Sisäisen valvonnan avulla varmistetaan yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttaminen, toimintaa koskevan informaation luotettavuus, yhtiön tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien, periaatteiden ja ohjeiden noudattaminen.

Yleisradio Oy:n hallitus hyväksyy sisäisen valvonnan periaatteet, asettaa sisäiselle valvonnalle tavoitteet ja vastaa riittävän sisäisen valvonnan järjestämisestä. Sisäisen valvonnan toimeenpano- ja seurantavastuu on toimitusjohtajalla ja koko muulla organisaatiolla. Sisäinen valvonta on osa Ylen jokapäiväistä toimintaa ja sitä toteuttavat kaikki työntekijät. Sisäistä valvontaa kehitetään jatkuvasti osana yhtiön suunnittelu-, johtamis- ja toimintaprosesseja.

Compliance-toiminta

Vastuullisen toiminnan compliance-ohjelman tavoitteena on varmistaa lakien, normien ja eettisten ohjeiden noudattaminen yhtiössä. Ylen toimintaperiaatteet on kerrottu yhtiön verkkosivulla yle.fi/toimintaperiaatteet.

Hallitus valvoo, että Ylen toiminnan vaatimustenmukaisuus varmistetaan asianmukaisella tavalla sekä käsittelee yhtiön toimintaa koskevia keskeisiä compliance-riskejä. Hallitus hyväksyy Compliance-periaatteet.

Yle on sitoutunut eettisiin toimintatapoihin ja edellyttää niihin sitoutumista myös kumppaneiltaan. Ylellä on koko yhtiötä koskeva eettinen ohje (Code of conduct) ja toimitustyötä koskeva Ohjelmatoiminnan ja sisältöjen eettinen ohje (OTS). Yle noudattaa toiminnassaan Julkisen sanan neuvoston laatimia Journalistin ohjeita.

Ylellä on käytössä eettiseksi kanavaksi nimetty ilmoituskanava, jolla henkilöstö voi tarvittaessa ilmoittaa havaituista tai epäillyistä väärinkäytöksistä.

Riskienhallinta

Riskienhallinta on osa Ylen sisäistä valvontaa ja hyvää hallintotapaa. Riskienhallinnalla tarkoitetaan Ylen toiminnassaan kohtaamien ja siihen liittyvien riskien jatkuvaa tunnistamista, arviointia ja hallintaa. Riskienhallinta ulottuu Ylen toiminnan eri tasoille ja kattaa toimintaan liittyvät riskilajit.

Riskienhallinnan tavoitteena on tunnistaa Ylen toiminnan kannalta merkittävimmät riskitekijät sekä hallita niitä optimaalisesti siten, että yhtiön strategiset, toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet saavutetaan ja yhtiön mainetta vahingoittavat tapahtumat minimoidaan. Suunnitelmallinen riskienhallinta auttaa pienentämään negatiivisten riskien realisoitumisen todennäköisyyksiä ja vähentämään niiden haitallisia vaikutuksia toimintaan.

Yhtiön hallitus on hyväksynyt riskienhallinnan periaatteet, joiden mukaisesti riskienhallintaa hoidetaan. Periaatteissa on määritelty riskienhallintaan liittyvät vastuut ja roolit sekä se, miten riskejä tunnistetaan, arvioidaan ja seurataan.

Sisäinen tarkastus

Sisäinen tarkastus tukee yhtiön hallitusta sisäisen valvonnan riittävyyden, toimivuuden ja tehokkuuden valvomisessa tuottamalla sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan tilaa koskevaa objektiivista arviointia ja konsultointia. Hallitus hyväksyy sisäisen tarkastuksen periaatteet.

Sisäinen tarkastus tukee toimivaa johtoa tavoitteiden saavuttamisessa antamalla suosituksia toimintatapojen, prosessien ja kontrollien kehittämiseksi. Sisäinen tarkastus arvioi järjestelmällisesti sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan sekä hallinto-, johtamis-, ja valvontaprosessien tehokkuutta.

Sisäinen tarkastus raportoi hallitukselle. Tarkastusten toteuttamiseen käytetään sekä omia että ulkopuolisia resursseja.

Ulkoinen valvonta

Tilintarkastus

Yhtiön tilintarkastajina ovat vuonna 2020 toimineet yhtiökokoukseen 19.5.2020 saakka KHT Virpi Halonen sekä tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab, jonka nimeämänä toimeksiantovastuullisena tilintarkastajana on toiminut KHT Petri Sammalisto. Yhtiökokous päätti valita Yleisradio Oy:n tilintarkastajaksi KHT Virpi Halosen sekä KPMG Oy Ab:n, jonka nimeämänä toimeksiantovastuullisena tilintarkastajana on toiminut KHT Petri Sammalisto.

Tilintarkastajille maksettiin tilikaudelta 2020 lakisääteisestä tilintarkastuksesta 47 775 euroa.

Yle on käyttänyt KPMG Oy Ab:n neuvontapalveluja erilaisissa oman toimintansa kehittämiseen liittyvissä projekteissa ja maksanut näistä palveluista yhteensä 27 411 euroa.

Liikenne- ja viestintävirasto

Ylen toiminnan lainmukaisuutta valvoo Liikenne- ja viestintävirasto. Yleisradiolain 12 a §:n mukaan Liikenne- ja viestintävirasto valvoo Ylen kaupallisen toiminnan eriyttämistä ja kaupallisen toiminnan alihinnoittelun kieltoa sekä mainonnan ja sponsoroinnin kieltoja. Liikenne- ja viestintävirasto ei valvo Yleisradiolain 7 §:n mukaisen julkisen palvelun tehtävän toteutumista, jota valvovat puolestaan Ylen hallintoneuvosto ja eduskunta hallintoneuvoston sille antaman kertomuksen kautta.

Sähköisen viestinnän palveluista annetun lain mukaan Liikenne- ja viestintävirasto valvoo muun muassa Ylen ohjelmien eurooppalaisvaatimuksen ja riippumattomien tuottajien kiintiön (ns. indie-kiintiön) toteutumista, Ylen televisio-ohjelmien saattamista näkö- ja kuulorajoitteisten saataville sekä Ylen tuottamien ohjelmien sponsorointikieltoa. Lisäksi Liikenne- ja viestintävirasto valvoo Ylen toimintaa viestintäalan yleisen laillisuusvalvojan roolissa muun muassa radiotaajuuksien käytön suhteen.

Lähipiiriliiketoimet

Ylellä on hallituksen hyväksymä lähipiiriohje, jossa on määritelty lähipiiri, lähipiiriliiketoimi sekä se, miten mahdolliset lähipiiriliiketoimet tulee raportoida. Yle ylläpitää lähipiirirekisteriä, johon merkitään yhtiön lähipiiriin kuuluvat henkilöt ja yhteisöt, kunkin lähipiirisuhteen luonne sekä lähipiiriliiketoimet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisäisen valvonnan avulla varmistetaan yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttaminen, toimintaa koskevan informaation luotettavuus, yhtiön tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien, periaatteiden ja ohjeiden noudattaminen. Yleisradio Oy:n hallitus hyväksyy sisäisen valvonnan periaatteet, asettaa sisäiselle valvonnalle tavoitteet ja vastaa riittävän sisäisen valvonnan järjestämisestä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa.

Ohjeen lukuja 3.1 ja 3.2 on päivitetty 1.1.2021 tuloverolain (1535/1992, TVL) 9 §:n muutoksen vuoksi. Muutetun TVL 9 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella ulkomainen yhteisö on Suomessa yleisesti verovelvollinen täällä sijaitsevan johtopaikan perusteella. Uuden TVL 9 §:n 9 momentin mukaan mitä muussa tuloverolainsäädännössä säädetään suomalaisista yhteisöistä tai kotimaisista yhteisöistä, sovelletaan myös ulkomailla perustettuun tai rekisteröityyn yhteisöön, jonka tosiasiallinen johtopaikka sijaitsee Suomessa. Muutettu TVL 9 § on tullut voimaan 1.1.2021 ja sitä sovelletaan ensimmäisen kerran verovuonna 2021. Tosiasiallisen johtopaikan muodostumista ja ulkomaisen yhteisön yleistä verovelvollisuutta käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Yhteisön yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus.

Lisäksi ohjeen lukuja 2.1 ja 3.1 on päivitetty 1.1.2021 voimaan tulleen Ahvenanmaan mediamaksusta annetun maakuntalain (landskapslag (2019:103) om medieavgift) vuoksi. Ahvenanmaan mediamaksua käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Ahvenanmaan mediamaksu.

Ohjeen lukua 3 on päivitetty yhteisöjen tulolähdejaon poistamisen vuoksi. Tässä yhteydessä ohjetta on myös muutoin ajantasaistettu.

Verovuodesta 2020 lähtien osalta yhteisöistä poistuu henkilökohtainen tulolähde. Tämä tarkoittaa sitä, että näiden yhteisöjen verotuksessa ei voida soveltaa tuloverolakia, vaan yhteisöjen kaikki toiminta maataloutta lukuun ottamatta verotetaan elinkeinoverolain mukaan. Tulolähdejaon poistaminen koskee esimerkiksi osakeyhtiöitä, osuuskuntia, yhdistyksiä ja säätiöitä, jos ne eivät ole yleishyödyllisiä.

Osa yhteisöistä jää kuitenkin tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle ja niillä voi siten olla henkilökohtainen tulolähde myös verovuoden 2020 jälkeen. Tulolähdejaon poistaminen ei koske esimerkiksi yleishyödyllisiä yhteisöjä.

Elinkeinotoiminnan määritelmää ei ole muutettu uudistuksen yhteydessä eikä yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen muutoinkaan vaikuta elinkeinotoiminnan käsitteen sisältöön. Siten, kun ohjeessa puhutaan elinkeinotoiminnasta, käsitteellä tarkoitetaan vain elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968, EVL) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa. Tämän vuoksi yhteisön toimintaa, joka ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä, ei pidetä EVL 1 §:n 1 momentin mukaisena elinkeinotoimintana, vaikka toiminnan tulos laskettaisiin elinkeinoverolaissa säädetyllä tavalla.

Yhteisöjen tulolähdejaon poistamista käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Eräiden yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen.

1 Johdanto

Yleisradion toiminnan rahoittamiseksi peritään vuotuista yleisradioveroa. Yleisradioveron suorittamisvelvollisuudesta ja verotusmenettelystä säädetään yleisradioverosta annetussa laissa (484/2012, YleveroL). Verohallinto määrää yleisradioveron tuloverotuksen yhteydessä. Vero tilitetään valtiolle.

Luonnolliset henkilöt ja elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavat yhteisöt maksavat yleisradioveroa. Alle 18-vuotiaat henkilöt tai luonnolliset henkilöt tai yhteisöt, joiden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa, eivät maksa yleisradioveroa.

Henkilön yleisradioveroa suoritetaan vain puhtaan pääomatulon ja puhtaan ansiotulon yhteismäärän tai sitä korkeamman yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Henkilön yleisradiovero on tulojen määrästä riippuen enintään 163 euroa.

Yhteisön yleisradiovero on verotettavan tulon määrästä riippuen 140 - 3 000 euroa. Yhteisö ei maksa yleisradioveroa, jos sen verotettava tulo on alle 50 000 euroa.

2 Henkilön yleisradiovero

2.1 Verovelvolliset

Henkilön yleisradioveroa suorittavat Suomessa yleisesti verovelvolliset henkilöt, jotka ovat viimeistään verovuoden aikana täyttäneet 18 vuotta. Esimerkiksi vuonna 2020 verovelvollisia ovat vuonna 2002 ja sitä ennen syntyneet henkilöt. Yleisradioveroa suorittavat myös henkilöt, jotka ovat olleet Suomessa yleisesti verovelvollisia vain osan verovuodesta. Yleisradioveroa suoritetaan vielä henkilön kuolinvuodelta. Kuolinpesä ei maksa yleisradioveroa kuolinvuoden jälkeisiltä verovuosilta.

Yleisradioveron suorittamisvelvollisuus on henkilökohtainen. Samassa perheessä tai taloudessa voi siten olla useampikin henkilö, joka suorittaa veroa. Yleisradioveroa on suoritettava riippumatta siitä, onko henkilöllä tai hänen taloudessaan televisio. Yleisradioveroa suoritetaan myös riippumatta siitä, käyttääkö henkilö Yleisradion palveluita tai voiko hän edes käyttää Yleisradion palveluita.

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan henkilön mediamaksua (medieavgift för personer).

Yleisradioveroa ei suorita henkilö, joka on ollut koko verovuoden rajoitetusti verovelvollinen. Tuloverolain (1535/1992, TVL) säännösten perusteella ratkaistaan, onko henkilö Suomessa yleisesti vai rajoitetusti verovelvollinen.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei veroteta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Osakkaan osuus yhtymän tulosta otetaan huomioon laskettaessa osakkaana olevan luonnollisen henkilön puhdasta ansio- tai pääomatuloa ja yhteisön verotettavaa tuloa. Tällä tavoin osuus yhtymän tulosta luetaan yhtymän osakkaana olevan luonnollisen henkilön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Verovuoden aikana kuolleen henkilön yleisradiovero määrätään hänen kuolinpesälleen noudattaen mitä TVL 17 §:n 1 momentissa säädetään (YleveroL 2 §:n 3 momentti). TVL 17 §:n 1 momentin mukaan verovuoden aikana kuolleen henkilön kuolinpesää verotetaan kuolinvuodelta sekä vainajan että kuolinpesän tulosta. Tämän mukaisesti kuolinvuoden puhdasta ansiotuloa ja puhdasta pääomatuloa laskettaessa otetaan huomioon sekä henkilön elinaikaiset että hänen kuolemansa jälkeiset kuolinpesän tulot ja niihin kohdistuvat luonnolliset vähennykset.

Henkilö voi olla Suomessa yleisesti verovelvollinen vain osan verovuodesta esimerkiksi tilanteessa, jossa hän muuttaa Suomeen verovuoden aikana. Tällöin hän suorittaa yleisradioveroa niiden tulojen perusteella, joista häntä verotetaan Suomessa yleisesti verovelvollisena. Esimerkiksi palkkaa, jonka hän on saanut ennen Suomeen tuloaan, ei lueta puhtaaseen ansiotuloon, jota käytetään yleisradioveron laskentaperusteena.

2.2 Henkilön yleisradioveron määrä

Henkilön yleisradioveron laskentaperusteesta ja määrästä säädetään YleveroL 2 §:ssä. Yleisradiovero on 2,5 prosenttia tuloverolaissa tarkoitetun verovuoden puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärän tai sitä korkeamman hänelle yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Jos henkilölle ei ole vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron määrä lasketaan suoraan hänelle tuloverotuksessa lasketun puhtaiden tulojen yhteismäärän perusteella. Vero on 2,5 prosenttia tulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta. Yleisradioveroa ei kuitenkaan ole suoritettava 163 euroa enempää.

Puhdas ansiotulo lasketaan vähentämällä veronalaisista ansiotuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 3 momentti). Puhdas pääomatulo lasketaan vähentämällä veronalaisista pääomatuloista niistä tehtävät luonnolliset vähennykset (TVL 30 §:n 2 momentti). Luonnollisia vähennyksiä ovat tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä johtuvat menot, kuten palkkatulon perusteella vähennettävä tulonhankkimisvähennys ja asunnon ja työpaikan välisten matkojen kustannusten vähennyskelpoinen määrä. Luonnollisia vähennyksiä eivät ole esimerkiksi asunto-, opinto- tai tulonhankkimisvelan korot, palkansaajan eläkevakuutusmaksut tai eläketulovähennys.

Eläkelaitos vahvistaa yrittäjän työtulon ja maatalousyrittäjän työtulon niille henkilöille, joilla on yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukainen eläkevakuutus. Eläkelaitos ilmoittaa Verohallinnolle kunkin verovuoden työtulon määrän. Jos henkilölle on vahvistettu yrittäjän tai maatalousyrittäjän työtuloa, yleisradioveron laskentaperuste on suurempi seuraavista:

1. puhdas ansiotulo + puhdas pääomatulo

2. YEL-työtulo + MyEL-työtulo

Kun henkilön yleisradiovero lasketaan vaihtoehtoisesti vahvistetun työtulon määrän perusteella, yleisradioveroa voi joutua suorittamaan yrittäjä, jonka harjoittaman yritystoiminnan verotuksellinen tulo on pieni tai tappiollinen, tai joka harjoittaa yritystoimintaa osakeyhtiömuodossa ja saa yhtiöstään verovapaita osinkotuloja.

Yleisradioveroa ei suoriteta, jos edellä esitetty laskentaperuste jää alle 14 000 euron. Käytännössä veroa maksetaan vasta 14 750 euroa ylittävistä palkkatuloista ja 14 000 euroa ylittävistä eläketuloista ja päivärahatuloista. Ero johtuu siitä, että palkkatuloja saava verovelvollinen saa vähentää palkkatulostaan tulonhankkimisvähennyksen, joka on 750 euroa. Eläketulosta tai päivärahatulosta ei tehdä tulonhankkimisvähennystä. Verohallinto tekee tulonhankkimisvähennyksen palkkatulosta viran puolesta.

Veronmaksukynnyksen ylittyessä yleisradiovero kasvaa liukuvasti. Yleisradioveron enimmäismäärä vuodessa on 163 euroa. Veron enimmäismäärä saavutetaan noin 21 270 euron palkkatuloilla ja 20 520 euron eläke- ja päivärahatuloilla.

YleveroL 2 §:n mukaisesti lasketusta henkilön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollista ulkomaisen veron hyvitystä tai ulkomaan tulosta johtuva veron määrä kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain (1552/1995) mukaisesti. Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka henkilö on maksanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan eläketulosta tai joka kohdistuu tuohon eläketuloon. Yleisradioverosta voidaan vähentää myös esimerkiksi lähdeveroa, jonka henkilö on suorittanut vieraassa valtiossa sieltä saamastaan osinkotulosta.

Yleisradioverosta ei vähennetä tuloverolain mukaisia verosta tehtäviä vähennyksiä kuten kotitalousvähennystä, valtionverotuksen invalidivähennystä tai työtulovähennystä. Henkilön yleisradiovero ei ole myöskään tuloverotuksessa vähennyskelpoinen meno (TVL 31 §:n 8 momentti).

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja verotuksen muutos muuttaa yleisradioveron laskentaperustetta. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä. Yleisradioveroa palautetaan tai maksetaan lisää osana verotuksen muutoksen johdosta palautettavaa tai lisää maksettavaa määrää.
Esimerkki 3:
Henkilön puhdas ansiotulo on 15 000 euroa ja puhdas pääomatulo 900 euroa vuoden 2018 verotuksessa. Hänelle ei ole vahvistettu yrittäjän eläkelain eikä maatalousyrittäjän eläkelain mukaista työtuloa. Puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 15 900 euroa. Yleisradioveron määrä on 47,50 euroa ((15 900 euroa - 14 000 euroa) x 2,5 % = 47,50 euroa).

Vuonna 2020 toimitetaan verotuksen oikaisu, jossa henkilön vuoden 2018 tuloon lisätään verottamatta jäänyt myyntivoitto 6 000 euroa. Vuoden 2018 puhdas pääomatulo on tämän jälkeen 6 900 euroa ja vuoden 2018 puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärä on 21.900 euroa. Verotuksen oikaisun jälkeen vuodelta 2018 suoritettava yleisradiovero on 163 euroa ((21 900 euroa - 14 000 euroa) x 2,5 % = 195,50 euroa, joka on suurempi kuin yleisradioveron enimmäismäärä 163 euroa). Tästä syystä oikaisun johdosta määrätään yleisradioveroa lisää vain 115,50 euroa (163 euroa - 47,50 euroa = 115,50 euroa).

3 Yhteisön yleisradiovero

3.1 Verovelvolliset

Yhteisön yleisradioveroa suorittavat elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968, EVL) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua liike- tai ammattitoimintaa tai maatilatalouden tuloverolaissa (543/1967, MVL) tarkoitettua maataloutta Suomessa harjoittavat yhteisöt, jos niiden verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa. Yhteisön yleisradioveroa ei suorita yhteisö, jonka verovuoden kotikunta on Ahvenanmaan maakunnassa. Ahvenanmaan maakunnassa suoritetaan yhteisön mediamaksua (Medieavgift för samfund).

Yhteisöt määritellään TVL 3 §:ssä. TVL 3 §:n mukaisista yhteisöistä yleisradioveron suorittamiseen velvollisia eivät kuitenkaan ole valtio ja sen laitos, kunta, kuntayhtymä, seurakunta, uskonnollinen yhdyskunta, asunto-osakeyhtiö, TVL 20 §:ssä tarkoitettu tuloverosta vapaa yhteisö ja ulkomainen kuolinpesä, vaikka ne harjoittaisivatkin elinkeinotoimintaa tai maataloutta.

Verovelvollisia yhteisöjä voivat olla esimerkiksi osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki, keskinäinen vakuutusyhdistys, yhdistys ja säätiö. Myös yleishyödyllinen yhteisö voi olla verovelvollinen, jos se harjoittaa verovuonna elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Ulkomainen yhteisö voi olla velvollinen suorittamaan yleisradioveroa, jos se harjoittaa Suomessa elinkeinotoimintaa tai maataloutta kiinteästä toimipaikasta. Ulkomainen yhteisö voi olla verovelvollinen myös, jos se on tosiasiallisen johtopaikkansa perusteella Suomessa yleisesti verovelvollinen ja harjoittaa elinkeinotoimintaa tai maataloutta.

Avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt, laivanisännistöyhtiöt ja verotusyhtymät eivät ole yhteisöjä, vaan yhtymiä (TVL 4 §). Yhtymät eivät suorita itse yleisradioveroa. Yhtymää ei vero-teta tuloverotuksessa erillisenä verovelvollisena, vaan sen tulos jaetaan verotettavaksi yhtymän osakkaiden tulona (TVL 15 § ja 16 §). Siten yhtymän osakkaana olevan yhteisön osuus yhtymän tuloon luetaan yhteisön yleisradioveron laskentaperusteeseen.

Yhteisön verovelvollisuuden edellytyksenä on aina, että yhteisö on harjoittanut verovuonna EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Elinkeinotoiminnan tai maatalouden laajuudella, voitollisuudella tai tappiollisuudella ei ole merkitystä, vaan yhteisö on verovelvollinen jo vähäisenkin elinkeinotoiminnan tai maatalouden perusteella, jos yhteisön koko toiminnan verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa.

Tietyillä yhteisöillä ei voi EVL 1 §:n 2 momentin perusteella olla henkilökohtaista tulolähdettä, vaan niiden harjoittaman toiminnan tulos maataloutta lukuun lasketaan EVL:n mukaan. Näiden yhteisöjen EVL:n mukaan laskettu tulos voi siten muodostua kokonaan tai osin myös muusta kuin EVL 1 §:n 1 momentin mukaisesta elinkeinotoiminnasta. Jos yhteisön toiminta muodostuu kokonaan muusta kuin elinkeinotoiminnasta, se ei ole velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa, vaikka yhteisön toiminnan tulos lasketaankin EVL:n mukaan.
Esimerkki 4:
Yksityishenkilöiden omistaman osakeyhtiön toiminta muodostuu arvopapereiden passiivisesta hallinnoinnista. Toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Toiminta ei ole myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua maataloutta.

Verovuodesta 2020 lähtien yhtiön verotuksessa sovelletaan sen yhteisömuodon perusteella EVL:a, vaikka yhtiön toiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä. Tämän vuoksi yhtiön toiminnan tulos lasketaan TVL:n sijaan EVL:n mukaan. Toiminnan tuloksen laskemiseen sovellettavan tuloverolain muuttuminen ei kuitenkaan vaikuta toiminnan verotuksellisen luonteen arviointiin. Siten yhtiö ei velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa.
Esimerkki 5:
Osakeyhtiö harjoittaa huoltoasematoimintaa, jota pidetään EVL 1 §:n 1 momentin mukaisena elinkeinotoimintana. Lisäksi yhtiö vuokraa omistamaansa kahta osakehuoneistoa yksityishenkilöille. Vuokraustoiminta ei täytä elinkeinotoiminnan tunnusmerkkejä eikä sitä ole pidettävä myöskään MVL 2 §:n 1 momentissa tarkoitettuna maataloutena.

Koska yhtiö harjoittaa EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa, yhtiö on velvollinen suorittamaan yhteisön yleisradioveroa toimintansa luonteen perusteella.

EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle jäävillä yhteisöllä muu toiminta kuin elinkeinotoiminta tai maatalous kuuluu henkilökohtaiseen tulolähteeseen. Jos tällaisella yhteisöllä on vain henkilökohtaiseen tulolähteeseen luettavaa toimintaa, se ei ole velvollinen suorittamaan yleisradioveroa.

3.2 Yhteisön yleisradioveron määrä

Yhteisön yleisradioveron laskentaperuste on yhteisön verovuoden verotettava tulo. Yhteisömuoto ja yleishyödyllisyysasema voivat vaikuttaa verotettavan tulon laskentaan. EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen ulkopuolelle jäävien yhteisöjen verotettava tulo lasketaan TVL 30 §:n 4 momentissa säädetyllä tavalla. TVL 30 §:n 4 momentin mukaan yhteisön elinkeinotoiminnan verotettava tulo, maatalouden verotettava tulo ja muun toiminnan verotettava tulo lasketaan erikseen vähentämällä verovuoden tulosta aikaisemmilta verovuosilta vahvistetut samanlajiset tappiot.

EVL 1 §:n 2 momentin perusteella tulolähdejaon poistamisen piiriin kuuluvien yhteisöjen verotuksessa elinkeinotoiminnan tulolähteen verotettava tulo lasketaan vähentämällä elinkeinotoiminnan tulolähteen verovuoden tuloksesta aiemmilta verovuosilta vahvistetut elinkeinotoiminnan tulolähteen vahvistetut tappiot sekä muun toiminnan tulolähteen verovuonna 2019 tai sitä aiemmin vahvistetut tappiot.

Yhteisön verotettava tulo on yhteisön kaikkien tulolähteiden verotettavan tulon yhteismäärä. Jos yhteisöllä on muun toiminnan tulolähde, yhteisön verotettavaan tuloon luetaan siten myös muun toiminnan tulolähteen verotettava tulo. Siten yleisradiovero lasketaan saman verotettavan tulon perusteella kuin yhteisön tulovero.

Ulkomainen yhteisö, jolla on Suomessa kiinteä toimipaikka tai joka on tosiasiallisen johtopaikkansa perusteella Suomessa yleisesti verovelvollinen, suorittaa yleisradioveroa Suomen verotuksessa vahvistetun verovuoden verotettavan tulonsa perusteella.

Yhteisön, jonka verovuoden verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa, on suoritettava yleisradioveroa 140 euroa lisättynä 0,35 prosentilla verotettavan tulon 50 000 euroa ylittävältä osalta. Yhteisön yleisradioveron enimmäismäärä on 3 000 euroa. Vero on 3 000 euroa, jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on 867 142 euroa tai suurempi. Jos yhteisön verovuoden verotettava tulo on vähemmän kuin 50 000 euroa, yhteisö ei maksa yleisradioveroa.

YleveroL 3 §:ssä määritellyllä tavalla lasketusta yhteisön yleisradioveron määrästä vähennetään mahdollinen ulkomaisen veron hyvitys vieraassa valtiossa suoritetun veron perusteella kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta annetun lain mukaisesti.

Yleisradioverosta voi tulla vähennettäväksi esimerkiksi veroa, jonka yhteisö on suorittanut toisessa valtiossa siellä olevan kiinteän toimipaikkansa tulosta tai toisesta valtiosta saamastaan osinkotulosta. Ulkomaan veron vähentämisen jälkeen maksuunpantava yhteisön yleisradiovero voi siten olla pienempi kuin 140 euroa. Kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistamista yhteisöjen tuloverotuksessa käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Kansainvälisen kaksinkertaisen verotuksen poistaminen yhteisöjen verotuksessa.

Yleisradioveron määrä voi muuttua, jos verovuodelta toimitettua verotusta myöhemmin muutetaan esimerkiksi verotuksen oikaisun tai muutoksenhaun johdosta ja muutos pienentää tai suurentaa verotettavan tulon määrää. Verovuodelta suoritettavan yleisradioveron määrä voi tällöin vähentyä tai lisääntyä.

3.3 Yhteisön yleisradioveron vähentäminen

EVL 8 §:n 1 momentin 19 kohdan mukaan yhteisön yleisradiovero on elinkeinotoiminnan tulolähteen tulosta vähennyskelpoinen meno. Maatalouden tuloon kohdistuva yhteisön yleisradiovero on puolestaan maatilatalouden tuloverolain (543/1967, MVL) mukaan vähennyskelpoinen maatalouden tulosta. Sen sijaan yhteisön yleisradiovero ei ole vähennyskelpoinen TVL:n mukaan verotettavasta muun toiminnan tulolähteen tulosta.

Laissa ei ole erikseen säädetty siitä, miten yhteisön yleisradiovero jaksotetaan vähennyksenä. Jaksottamiseen ei ole otettu kantaa myöskään lain esitöissä (VaVM 14/2012 vp ja HE 28/2014). Tämän vuoksi yleisradioveron jaksottamiseen sovelletaan EVL:n mukaisessa verotuksessa EVL 22 §:n yleissäännöstä, jonka mukaan meno on sen verovuoden kulua, jonka aikana sen suorittamisvelvollisuus on syntynyt. Vähäiset menoerät saadaan kuitenkin lukea sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut.

Verohallinto katsoo, että yhteisön yleisradiovero tulee jaksottaa tuloverotuksessa ensisijaisesti sen verovuoden kuluksi, jonka aikana lopullinen vero on maksuunpantu. Vastaavaa jaksotusperiaatetta noudatettiin esimerkiksi katumaksun jaksottamista koskevassa korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO 1981-B-II-524.

Jaksottamiskysymystä arvioitaessa on huomattava myös, että verovuoden vähennettävää yleisradioveroa ei voida kaikissa tapauksissa määrittää täsmälleen oikein samalta verovuodelta annettavassa veroilmoituksessa ja toimitettavassa säännönmukaisessa verotuksessa, koska yhteisön yleisradioveron perusteena on yhteisön verotettava tulo, jonka määrään yleisradiovero toisaalta vaikuttaa vähennyskelpoisena eränä. Sitä vastoin, jos jaksotus tapahtuu verotuspäätöksen tekohetken mukaan, maksuunpannun veron ja vähennyksen tarkka määrä on tiedossa. Tällöin ei ole tarvetta veron jälkikäteisiin oikaisuihin säännönmukaisessa verotuksessa tapahtuneiden, suoritettavan yleisradioveron määrään vaikuttavien muutosten perusteella.

Verohallinto katsoo, että yhteisö voi halutessaan jaksottaa verovuodelta suoritettavan yleisradioveron saman verovuoden kuluksi arviomääräisenä. Jos näin vähennetty vero poikkeaa verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätystä yleisradioverosta, poikkeama tulee ottaa huomioon siten, että se vaikuttaa yhteisön verotettavaan tuloon veron määräämisvuonna.

EVL 22 §:n mukaan vähäiset menoerät saadaan lukea myös sen verovuoden kuluksi, jona niiden maksu on tapahtunut. Yhteisön yleisradiovero voidaan vaihtoehtoisesti lukea maksuperusteen mukaisesti verovuoden kuluksi yleisradioveron suoritukseksi verovuonna maksettujen ennakkojen ja lisäennakkojen määräisenä.

Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on pienempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, lisää maksettava määrä vähennetään maksuhetkellä kuluvan verovuoden veronalaisesta tulosta. Jos ennakkona ja lisäennakkona maksettu yleisradiovero on suurempi kuin verovuodelta toimitetussa verotuksessa määrätty yleisradiovero, liikaa maksettu ja vähennetty yleisradioveron määrä lisätään maksuhetkellä kulumassa olevan verovuoden veronalaiseen tuloon.
Esimerkki 11:
Yhteisön tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2019. Seuraava tilikausi ja verovuosi on 1.1.−31.12.2020.

Yhteisö maksaa yleisradioveron ennakoita 1 000 euroa verovuonna 1.1.−31.12.2019. Yhtiö voi vähentää maksamiaan ennakoita vastaavan määrän 1 000 euroa verovuoden 2019 kuluna maksuperusteisesti.

Yhteisön verotus vuodelta 2019 päättyy 31.10.2020. Verotuspäätöksen mukaan verovuodelta 2019 suoritettava yleisradioveron määrä on 1 300 euroa. Yhteisö maksaa lisää maksettavan yleisradioveron 300 euroa osana yhteisön jäännösveroa marraskuussa 2020. Yhteisö vähentää lisää maksettavan yleisradioveron määrän maksuhetkellä kuluvan verovuoden 2020 kuluna.

Verovuodelta määrätyn yleisradioveron määrä voi myöhemmin muuttua, kun yhteisön verotettavan tulon määrä muuttuu esimerkiksi verotuksen oikaisun johdosta. Yleisradioveron määrän muutos jaksotetaan verotuksessa sen verovuoden kuluksi tai tuotoksi, jonka aikana päätös verotuksen muuttamisesta on tehty.
Esimerkki 12:
Yhteisön tilikausi ja verovuosi on kalenterivuosi. Yhteisölle on määrätty yleisradioveroa 2 000 euroa verovuodelta 2019. Verovuoden 2019 verotusta oikaistaan vuonna 2021 tehdyllä Verohallinnon päätöksellä siten, että verovuodelta 2019 suoritettava yleisradiovero nousee 2 300 euroon. Yleisradioveron lisäys 300 euroa jaksotetaan yhteisön verovuoden 2021 (tilikausi 1.1.−31.12.2021) kuluksi.

Maatilatalouden tuloverolain mukaisessa verotuksessa yleisradiovero jaksotetaan maksuperusteen mukaisesti veron maksuvuoden kuluksi.

4 Verotusmenettely

Verohallinto määrää yleisradioveron maksettavaksi tuloverotuksen toimittamisen yhteydessä siten kuin verotusmenettelystä annetussa laissa (1558/1995, VML) säädetään. Yleisradioveron kantoon, perintään ja palauttamiseen sovelletaan veronkantolakia (769/2016) ja tilitykseen verontilityslakia (532/1998).

Yleisradioveroa suoritetaan verovuoden aikana osana ennakonpidätystä tai ennakonkantoa. Henkilön yleisradiovero otetaan huomioon laskettaessa ennakonpidätysprosenttia ennakonpidätyksen alaisille tuloille, kuten palkka- ja eläketulolle. Yleisradiovero otetaan huomioon myös määrättäessä ennakkoveroa esimerkiksi vuokratulosta. Ennakonpidätysprosentti lasketaan puolen prosenttiyksikön tarkkuudella ja pyöristetään aina seuraavaan ylempään täyteen tai puoleen prosenttiin.

Yhteisön yleisradiovero otetaan vastaavasti huomioon määrättäessä yhteisön ennakkoveroa. Yhteisön ennakkoverojen maksamista käsitellään tarkemmin vero.fi-sivustolla.

Tuloveron tapaan yleisradioveroa voi tulla verovuodelta toimitettavassa verotuksessa maksettavaksi lisää osana jäännösveroa tai palautettavaksi osana veronpalautusta. Lisää maksettavalle yleisradioverolle lasketaan osana jäännösveroa korkoa. Jäännösverolle määrättävän koron laskemisesta säädetään veronlisäyksestä ja viivekorosta annetussa laissa. Veronpalautukselle lasketaan osana veronpalautusta korkoa. Veronpalautukselle maksettavan koron laskemisesta säädetään veronkantolaissa.

Yleisradioveroa koskevaan verotuksen muuttamiseen ja muutoksenhakuun sovelletaan samoja säännöksiä kuin tuloverotuksessa. Verovelvollisen muutoksenhakuaika on pääsääntöisesti kolme vuotta verovuoden päättymistä seuraavan vuoden alusta, ja muutosta haetaan ensi asteessa oikaisuvaatimuksella verotuksen oikaisulautakunnalta.

Kun yleisradiovero lasketaan kaavamaisesti puhtaiden tulojen yhteismäärän tai yhteisön verotettavan tulon perusteella, yleisradioveron määrä voi käytännössä muuttua vain, jos verovuoden verotusta muutetaan siten, että puhtaiden tulojen yhteismäärä tai yhteisön verotettava tulo muuttuu.

Yleisradioverosta annetun lain mukaan se, että verovelvollisella ei ole televisiota tai verovelvollinen ei käytä tai ei voi käyttää Yleisradion palveluja, ei vaikuta velvollisuuteen suorittaa yleisradioveroa eikä veron määrään. Näillä perusteilla verovelvolliset eivät siis voi saada muutosta verotukseensa.

Johtava veroasiantuntija Tero Määttä

Ylitarkastaja Nina Salakka

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä ohjeessa käsitellään yleisradioveroa. Ohjeen lukuja 3.1 ja 3.2 on päivitetty 1.1.2021 tuloverolain (1535/1992, TVL) 9 §:n muutoksen vuoksi. Muutetun TVL 9 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella ulkomainen yhteisö on Suomessa yleisesti verovelvollinen täällä sijaitsevan johtopaikan perusteella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Yleisradio Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

L:lla 159/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. (28.6.2017/436)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
L:lla 159/2022 lisätty 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022.

Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Yleisradio Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Yleisradio Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Yleisradio Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimintaamme säätelee Laki Yleisradio Oy:stä. Laki linjaa Ylelle julkisen palvelun ohjelmatoiminnan suuntaviivat ja erityistehtävät.

Ylen tehtävänä toiminnallaan edistää sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta. Samalla Ylen on tuettava suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta. Kaikilla suomalaisilla tulee olla yhtäläiset mahdollisuudet saada tietoa, kokea elämyksiä, viihtyä sekä sivistää ja kehittää itseään.

Teemme ohjelmia ja tuotamme palveluja suomeksi, ruotsiksi sekä muun muassa saameksi, romaniksi ja viittomakielellä. Ohjelmatarjontamme tv:ssä, radiossa ja verkossa, myös mobiilisti, on kaikkien suomalaisten saatavilla varallisuudesta ja asuinpaikasta riippumatta. Sisältömme kattavat valtakunnalliset ja alueelliset uutiset ja ajankohtaisohjelmat, asia-, urheilu-, draama-, kulttuuri ja viihde- sekä lasten ja nuorten ohjelmat.

Nykyaikainen julkinen palvelu on paitsi monipuolista ohjelmatarjontaa myös yhteistyötä ja kumppanuuksia. Yle kehittää yhdessä muiden mediayhtiöiden kanssa suomalaista media-alaa.

Ostamme freelancereilta sisältöjä ja tilaamme tuotantoyhtiöiltä radio-ja televisio-ohjelmia. Yhteistyö on vahvaa myös kotimaisessa elokuvatuotannossa.

Esimerkiksi Tampereen Mediapolis kehittää laajalla yhteistyöllä koko media-alaa - opetusta, tutkimusta ja sisällöntuotantoa.

Uusilla yhteistyömuodoilla voimme kehittää media-alan palveluja yhä paremmin palvelemaan muuttuvia tarpeita.
Yhä enemmän verkossa
Media-ala on maailmanlaajuisessa murroksessa. Digitaalisuus on muuttanut tuotantoa, jakelua ja vastaanottoa merkittävästi, ja lisääntyvän automaation myötä kehitys jatkuu.

Ihmiset haluavat käyttää mediaa missä ja milloin tahansa. Verkkoa käyttävät jo lähes kaikki suomalaiset. Siksi myös Yle on lisännyt julkaisujen määrää verkossa, sillä se tuo julkisen palvelun sisällöt paremmin tarjolle eri välineisiin ja luo vuorovaikutteisempaa yleisösuhdetta.

Yhä useammat sarjat tulevat ensin Yle Areenaan. Yle Areenasta löytyvät kaikki Ylen radio- ja tv-kanavat suoratoistona. Ohjelmia voi katsoa ja kuunnella myös Yle Areenan mobiilisovelluksissa. Verkko on myös ensisijainen kanava Ylen sisältöihin ulkomailla asuville suomalaisille.

Yle Areena on ollut käytetyin ja arvostetuin kotimainen verkkomedia jo useana vuonna perättäin.

Yle-laki määrittelee Ylen tehtävän näin

7§ Julkinen palvelu
Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja voidaan tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti.

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:
1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;
2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä;
3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia;
4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;
5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille;
6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;
7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimintaamme säätelee Laki Yleisradio Oy:stä. Laki linjaa Ylelle julkisen palvelun ohjelmatoiminnan suuntaviivat ja erityistehtävät. Ylen tehtävänä toiminnallaan edistää sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta. Samalla Ylen on tuettava suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta. Kaikilla suomalaisilla tulee olla yhtäläiset mahdollisuudet saada tietoa, kokea elämyksiä, viihtyä sekä sivistää ja kehittää itseään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkaisemme Ylestä lähetettyjä kirjoituksia, vastineita ja oikaisuja. Tämä vastine julkaistiin Aamulehdessä 17.6.2015.

Helena Hartikainen vaatii mielipidekirjoituksessaan (AL 15.6.) tiukin sanoin Yle-veron poistoa ja Ylen toiminnan rahoittamista mainoksin.

Yle on olemassa, jotta jokainen suomalainen saa tietoa, uutisia, sivistystä, kulttuuria ja elämyksiä omalla kielellään.

Kansanvallan tukeminen kuuluu Ylen tärkeimpiin tehtäviin. Yle myös välittää viranomaistiedotuksia ja varautuu palvelemaan poikkeusoloissa.

Yhteiskunta on katsonut, että paras tapa järjestää nämä tehtävät on verovaroin rahoitettu julkinen palvelu.

Mainonta ja sponsorointi on nimenomaan kielletty Yleltä. Esimerkiksi Lotto siirtyi MTV:lle tästä syystä.

Kaupallisen median ahdinko on todella valitettava. Yle ei kuitenkaan ole aiheuttanut muutoksia, jotka ovat johtaneet kaupallisen median ikävään asemaan.

Kurimus johtuu ihmisten uudesta tavasta käyttää mediaa, talouden alamäestä ja kaupallisten toimijoiden omista strategisista valinnoista. Uudessa tilanteessa mainosrahat valuvat uusille, ulkomaisille toimijoille, eivätkä jää suomalaisen sisällön ja journalismin tuottamiseen.

Suomalaiset luottavat Yleen. Muuttuvassa maailmassa Yleä ja sen sisältöjä tarvitaan enemmän kuin koskaan.

Ylen rahoittaminen mainosvaroin tai Ylen toiminnan rajaaminen ei paranna muun median menestystä. Se ei myöskään ole suomalaisten etu.

Reija Hyvärinen
Viestintäjohtaja, Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle vastaa: Yle on ei-kaupallinen palvelu kaikille suomalaisille

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkaisemme Ylestä lähetettyjä kirjoituksia, vastineita ja oikaisuja. Tämä vastine julkaistiin Aamulehdessä 17.6.2015. Helena Hartikainen vaatii mielipidekirjoituksessaan (AL 15.6.) tiukin sanoin Yle-veron poistoa ja Ylen toiminnan rahoittamista mainoksin. Yle on olemassa, jotta jokainen suomalainen saa tietoa, uutisia, sivistystä, kulttuuria ja elämyksiä omalla kielellään. Kansanvallan tukeminen kuuluu Ylen tärkeimpiin tehtäviin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yle-veroa ei mene pienistä tuloista

Henkilön yleisradiovero on 0-163 euroa vuodessa tuloista riippuen. Veroa maksetaan 2,5 prosenttia 14 000 euroa ylittävistä yhteenslasketuista puhtaista ansio- ja pääomatuloista. Enintään 14 000 euron puhtaasta tulosta veroa ei peritä. Puhdas tulo saadaan, kun tulosta vähennetään tulonhankkimiskulut.

Enimmäismäärä 163 euroa maksetaan, kun palkkatulot ovat vähintään noin 21 270 euroa vuodessa tai eläke- ja päivärahatulot noin 20 520 euroa vuodessa.

Jos 14 000 euron tuloraja ylittyy, Yle-veroa maksavat kaikki Suomessa asuvat yleisesti verovelvolliset henkilöt, jotka ovat täyttäneet vuoden loppuun mennessä 18 vuotta.

Yrittäjät maksavat Yle-veroa yrittäjän eläkelain tai maatalousyrittäjän eläkelain mukaan vahvistetun työtulon yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta, jos työtulon yhteismäärä on puhtaiden ansio- ja pääomatulojen yhteismäärää korkeampi. Ahvenanmaalla asuvat eivät maksa Yle-veroa. Veroa peritään tuloverotuksen yhteydessä ja se otetaan huomioon ennakonpidätysprosenttia määrättäessä.

Yhteisöt maksavat Yle-veroa vain, jos ne harjoittavat elinkeinotoimintaa tai maataloutta. Yhteisöjä ovat esimerkiksi osakeyhtiöt, osuuskunnat, yhdistykset ja säätiöt.

Yhteisöjen Yle-vero

Yhteisölle määrätään Yle-veroa, jos sen verotettava tulo on vähintään 50 000 euroa. Yhteisön verotettava tulo on yhteisön elinkeinotoiminnan verotettava tulon, maatalouden verotettavan tulon ja muun toiminnan verotettavan tulon yhteismäärä. Yle-veron laskentaperusteeseen luetaan siten kaikkien tulolähteiden verotettavien tulojen yhteismäärä.

Maksettavan veron määrä on 140 euroa lisättynä 0,35 prosentilla verotettavan tulon 50 000 euroa ylittävältä osalta. Veron enimmäismäärä on 3 000 euroa vuodessa. Enimmäismäärän maksavat ne yhteisöt, joiden verotettava tulo on vähintään 867 142 euroa.

Yhteisö saa verotuksessa vähentää maksamansa Yle-veron elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulosta.
Tarkistettu 29.12.2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Henkilön yleisradiovero on 0-163 euroa vuodessa tuloista riippuen. Veroa maksetaan 2,5 prosenttia 14 000 euroa ylittävistä yhteenslasketuista puhtaista ansio- ja pääomatuloista. Enintään 14 000 euron puhtaasta tulosta veroa ei peritä. Puhdas tulo saadaan, kun tulosta vähennetään tulonhankkimiskulut. Enimmäismäärä 163 euroa maksetaan, kun palkkatulot ovat vähintään noin 21 270 euroa vuodessa tai eläke- ja päivärahatulot noin 20 520 euroa vuodessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla.

Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät.

Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista. Joka viikko yhdeksän kymmenestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta klikkailee, kuuntelee ja katselee näitä Ylen palveluita. Vuoden aikana käytännöllisesti katsoen jokainen suomalainen käyttää Ylen palveluita, vaikkapa urheilukisoja, ellei muuta!

Tutkimusten mukaan suomalaiset pitävät Yleä tärkeänä. Suomalaiset ovat halunneet kotimaisen viestintäyhtiön, joka tarjoaa kaikille tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä.

Tästä syystä sinäkin maksat Yle-veroa.

Paljonko maksan Yle-veroa?

Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

Yle-veroa peritään täysi-ikäisiltä ja se on henkilökohtainen. Veron määrä on 2,5 prosenttia ansio- ja pääomatulojen yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta, enintään 163 euroa.

Kaikkein vähävaraisimmat on vapautettu maksusta kokonaan.

Yle-vero määrätään vuosittain tuloverotuksen yhteydessä, ja vero sisältyy automaattisesti verokortissa olevaan ennakonpidätysprosenttiisi. Näet verosi määrän veroilmoituksen erittelyosasta.

Myös liiketoimintaa harjoittavat yritykset ja yhteisöt maksavat Yle-veroa verotettavan tulon mukaan.

Tarkempaa tietoa Yle-veron suuruudesta löydät Verohallinnon sivuilta.

Mitä vikaa oli televisiomaksussa?

Yle-vero korvasi tv-maksun vuoden 2013 alusta alkaen.

Televisiolaitteeseen sidottu maksu ei vastannut nykypäivän mediankäyttöä, sillä Ylen palvelut ovat paljon muutakin kuin televisio-ohjelmien lähettämistä.

Verotus on entistä televisiomaksua reilumpi ratkaisu yksin asuville. Heitä on Suomessa noin miljoona, ja nyt he maksavat Ylen palveluista vähemmän kuin ennen. Kahden hyvätuloisen aikuisen taloudessa vero on suunnilleen sama kuin taannoinen televisiomaksu.

Yle-vero on myös kustannuksiltaan tehokkaampi kuin televisiomaksu. Miljoonia euroja säästyy, kun rahat kerätään verotuksen yhteydessä, eikä erillisiä laskuja ja lupatarkastuksia tarvita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla. Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät. Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanoma Media Finland on Suomen suurin kaupallinen mediayhtiö

# data[].attributes.attachment_link.description
SMF tarjoaa tietoa, elämyksiä ja viihdettä kaikissa kanavissa ja tavoittaa päivittäin lähes kaikki suomalaiset.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiinnostavia sisältöjä ja ajankohtaisia ilmiöitä | Otavamedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Otavamedian toimialana on aikakaus- ja asiakaslehtien kus­tannus- ja julkaisutoiminta. Otavamedia Oy on osa Otava-konsernia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yle joutuu muuttamaan käytäntöjään verkossa, kun uusi Yle-laki astuu voimaan. Muutos näkyy ehkä jo ensi syksynä.

Yle-lain muutos vaikuttaa siihen, millaisia sisältöjä Yle saa jatkossa julkaista verkossa. Kuva otettu huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

Ylen asema mediamarkkinoilla on aiheuttanut närää sanomalehtien kustantajissa. Niitä edustavan Medialiiton mukaan Yle julkaisee verkossa sähköistä sanomalehteä ja syö sillä sanomalehtien digimarkkinoita. Medialiitto on media-alan ja graafisen teollisuuden yritysten etujärjestö. Nyt Medialiiton ajama muutos Yle-lakiin etenee parhaillaan eduskunnassa. Lakiehdotus tarkoittaa muutoksia siihen, millaisia sisältöjä Yle saa julkaista verkossa.

Sanna Marinin (sd.) johtama hallitus esittää, että Yleisradion julkaisemat tekstimuotoiset verkkosisällöt olisivat nykyistä tiukemmin sidoksissa sen julkaisemaan audio- tai videosisältöön.

Lakiehdotus on parhaillaan perustuslakivaliokunnan käsittelyssä. Lakiehdotus sai alkunsa Medialiiton EU:lle tekemästä kantelusta nelisen vuotta sitten. Medialiiton mielestä Yleisradion verkossa julkaisema tekstituotanto vääristää alan markkinoita, koska Yle rahoitetaan verovaroilla.

Medialiiton näkökulmasta Yle-lain muutoksessa on kyse Euroopan komission ja Suomen valtion välisestä asiasta. Yleisradio ei noudata Medialiiton mukaan EU:n valtiontukisääntelyn vaatimuksia. Vaatimusten mukaan tekstimuotoinen verkkojulkaisu on sallittu yleisradioyhtiölle vain, kun se liittyy radio- tai tv-ohjelmiin.

Medialiiton toimitusjohtajan Jukka Holmbergin mukaan Ylen tekstimuotoiset verkkosisällöt vievät elintilaa lehdistöltä.

- Lehdistön on saatava tulevaisuudessa tulot toimintansa harjoittamiseen yhä enemmän digitaalisesta maailmasta ja digitaalisista tilaustuloista. Tottakai se vaikuttaa lehdistön mahdollisuuksiin, jos vastaava, julkisin verovaroin tehty tuote on tarjolla maksutta, Holmberg sanoo.

Yle-lain etenemistä seurataan myös Journalistiliitossa. Liiton puheenjohtaja Hanne Aho on eri mieltä Medialiiton kanssa. Ahon mukaan on vaikea nähdä, miten lehdistö hyötyisi Yleisradion toiminnan rajoittamisesta.

- Koko tämän projektin taustalla on kaupallisen median toimintaedellytykset ja vaikea kilpailutilanne. Kaupallista mediaa ei tueta Yleisradiota kurjistamalla, Aho toteaa.

Kaupallista mediaa tuetaan Ahon mukaan niin, että sen toimintaedellytyksiä ja kilpailumahdollisuuksia parannetaan.

- Kaupallisen median pahimmat kilpailijat ovat kansainväliset jätit, kuten Google ja Facebook.

Yle syö Medialiiton toimitusjohtajan Jukka Holmbergin mukaan sanomalehtien digimarkkinoita. Kuva otettu liiton toimitiloissa Eteläranta kympissä huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

"Jos lakiesitys menee läpi, se muuttaa käytäntöjä Ylessä"

Yleisradion toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila kertoo, että lainmuutos vaikuttaa jatkossa talon toimintaan. Hän on tyytyväinen siihen, että teksti mainitaan osana julkisen palvelun tehtävää ehdotuksessa uudeksi Yle-laiksi.

- Jos ja kun lakiesitys menee nykymuodossaan läpi, se muuttaa tiettyjä käytäntöjä Yleisradiossa, Ylä-Anttila sanoo.

Hän viittaa tekstin, kuvan ja äänen suhteeseen. Käytännössä muutos näkyy niin, että Ylen tekstimuotoisissa verkkojutuissa on aiempaa enemmän ääntä ja kuvaa tai ne liittyvät suoraan televisiossa, radiossa, verkossa tai Yle Areenassa esitettyihin ohjelmiin ja uutisiin.

Vielä on epäselvää, missä aikataulussa Ylen pitää muuttaa käytäntöjään. Jos tämänhetkinen arvio aikataulusta pitää paikkansa, lainmuutos pantaisiin Ylä-Anttilan mukaan toimeen kesälomien jälkeen. Eduskunnan päätöstä Yle-laista odotetaan ennen kesälomia.

Vaikka Yle-lain muutos etenee, Medialiitto on tyytymätön tämänhetkiseen lakiesitykseen. Liitto haluaa siihen vielä tarkennuksia, joista se antoi maaliskuussa lausunnon eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnalle. Medialiitolle ei riitä, että Ylen tekstimuotoiset verkkosisällöt liitetään ääneen tai kuvaan.

- Esitystä olisi tarkennettava niin, että kyse on nimenomaan radio- tai tv-ohjelmien sisällöstä. Ei mistä tahansa video-otteista tai ääninäytteistä, toimitusjohtaja Holmberg sanoo.

Medialiiton ajattelun mukaan Ylen pitäisi pitäytyä verkossa vain omien tv- ja radio-ohjelmien sisältöjen referoinnissa.

Ylen toimitusjohtajan mukaan valtiontukisäännökset eivät edellytä, että Yleisradion toimintaa rajoitetaan kaupallista mediaa täydentäväksi palveluksi.

- Julkista palvelua tulee arvioida ensisijaisesti sen yhteiskunnalle tuottaman hyödyn ja yleisen edun näkökulmasta, Ylä-Anttila toteaa.

Hän pitää Medialiiton kantelun takana olevaa ajattelua vanhanaikaisena.

- Koko tämä kantelu on aika lailla eilistä päivää. Jos tämänhetkistä lakiesitystä vielä tiukennettaisiin, se toisi sananavapauteen ja saavutettavuuteen liittyviä ongelmia, Ylä-Anttila sanoo.

Kuvan, äänen ja tekstin erottaminen toisistaan on hänen mukaansa todella hankalaa nykyaikana. Kyseiset elementit ovat yhdentyneet Ylä-Anttilan mukaan enemmän tai vähemmän kaikissa medioissa.

On erittäin tärkeä asia, että voimme kertoa heti kansalaisille mitä tapahtuu välineestä riippumatta, ja myös teksti on käytettävissä, Yleisradion toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila sanoo. Kuva otettu Mediatalossa Ylessä huhtikuussa 2021. Kuva: Berislav Jurišić / Yle

Medialiitto haluaa tiukennuksia

Ylen toimitusjohtaja Ylä-Anttila muistuttaa, että Yle-lain muutokseen on kirjattu Ylen perustehtävien kannalta tärkeitä poikkeuksia.

Niitä ovat esimerkiksi kulttuurin ja oppimisen sisällöt sekä nopeat uutistilanteet. Niitä ei ole sidottu vaateeseen liikkuvasta kuvasta tai äänestä.

- On erittäin tärkeä asia, että voimme kertoa heti kansalaisille mitä tapahtuu välineestä riippumatta, ja myös teksti on käytettävissä, Ylä-Anttila sanoo.

Hän viittaa tekstimuotoisiin verkkosisältöihin.

Esimerkiksi aistivammaisten ja pienituloisten palvelu kuuluu Ylen tehtäviin. Selkokielisille uutisille on Ylä-Anttilan mukaan yhä enemmän tarvetta. Tämänhetkisen Ylen-lakiehdotuksen tiukentaminen vaarantaisi hänen mukaansa sananvapauden ja sisältöjen saavutettavuuden.

- Se vaikuttaisi siihen, miten ihmiset saisivat tietoa. Moni ryhmä jäisi ilman tekstisisältöjä. Yle pystyy huolehtimaan sananvapauden toteutumisesta tämänhetkisen lakiesityksen ja siihen sisältyvien poikkeuksien ansiosta. Sananvapaudesta huolehtiminen on meille tärkeä asia, Ylä-Anttila toteaa.

Medialiiton mielestä kaikki Yle-lain muutokseen kirjatut poikkeukset eivät ole perusteltuja. Medialiitto viittaa lyhyihin, tekstimuotoisiin uutissisältöihin sekä kulttuurin ja oppimisen sisältöihin.

- Kaikille niistä ei ole perusteita, koska niiltä alueilta ei ole olemassa puutetta markkinasta, Medialiiton toimitusjohtaja Jukka Holmberg toteaa.

Hän ei myöskään pidä ajatuksesta, että Ylen hallintoneuvosto tulkitsee jatkossa Yle-lakia ja arvioi sen toteutumista.

- Yle-lain valvonta pitäisi olla riippumatonta. Nyt sitä harjoittaa yhtiön oma elin, hallintoneuvosto. Haluaisimme, että Kilpailu- ja kuluttajavirasto olisi tässä vähintäänkin mukana arvioimassa näitä Ylen kilpailu- ja markkinavaikutuksia, Holmberg toteaa.

Euroopan yleisradioyhtiöiden toimintaa on järjestelty uudelleen myös Suomen ulkopuolella, esimerkiksi Tanskassa. Siellä yleisradion kurjistamisesta seuranneen potin keräsivät kansainväliset mediajätit.

Käytännössä maat ovat pyrkineet löytämään kansallisen ratkaisun ilman, että Euroopan komission on tarvinnut puuttua virallisesti peliin.

- Viime kädessä se on hyvin pitkälle kansallisista päättäjistä ja kansallisesta tahdosta kiinni, miten yleisradiotoiminta missäkin maassa järjestetään, Ylä-Anttila sanoo.

Journalistiliiton puheenjohtajan Hanne Ahon mukaan on vaikea nähdä, miten lehdistö hyötyisi Yleisradion toiminnan rajoittamisesta. Kuva otettu liiton toimistossa huhtikuussa 2021. Kuva: Mikko Koski / Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle-lain muutos etenee - tätä kiista Ylen tekstisisällöistä tarkoittaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle joutuu muuttamaan käytäntöjään verkossa, kun uusi Yle-laki astuu voimaan. Muutos näkyy ehkä jo ensi syksynä. Ylen asema mediamarkkinoilla on aiheuttanut närää sanomalehtien kustantajissa. Niitä edustavan Medialiiton mukaan Yle julkaisee verkossa sähköistä sanomalehteä ja syö sillä sanomalehtien digimarkkinoita. Medialiitto on media-alan ja graafisen teollisuuden yritysten etujärjestö. Nyt Medialiiton ajama muutos Yle-lakiin etenee parhaillaan eduskunnassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen Suomineidot-dokumenttisarja on herättänyt kysymyksiä siitä, voiko etnonationalistiksi itseään kutsuvasta ihmisestä tehdä dokumenttia.

Suomineidot kertoo kolmesta kansallismielisestä naisesta, joista yksi kertoo olevansa etnonationalisti. Kuva: Bastella Media Oy

Ylen tuore Suomineidot-dokumenttisarja kertoo kansallismielisistä naisista. Se kysyy, miltä näyttää arki, jota värittää arvokonservatiivisuus ja monikulttuurisuuden vastustaminen.

Sarjassa seurataan kolmea erilaista nuorta naista, joista erityisesti yhden esiintyminen sarjassa on herättänyt keskustelua ja kritiikkiä.

Meri Kartta käyttää White Lives Matter ja National socialist -paitoja. National socialist tarkoittaa suomeksi kansallissosialistia, tutummin natsia.

Sarja on seurantadokumentti, eli se seuraa naisten elämää haastamatta näiden näkemyksiä.

Median tehtävä kertoa

Kysyimme sarjan julkaisun perusteluista Ylen Luovat sisällöt ja media -yksikön vastaavalta toimittajalta Ville Viléniltä. Vilénin mukaan kukaan ei ohjelmassa sano olevansa natsi.

- Meri sanoo olevansa etnonationalisti. Tästä ei ole pitkä matka kansallissosialismiin ja natseihin, mutta koen, että välissä on aika paljon ilmaa natsien hirmutekoihin tai uusnatsien laittomuuksiin.

Sarja tosin päättyy Meri Kartan pohdintaan siitä, että hänestä nykyään natsi tuntuu olevan sellainen, joka haluaa omalle kansalleen oman maan.

- Sen määritelmän mukaan kyllä, minä olen natsi, hän sanoo.

Vilén myöntää tämän jutun julkaisun jälkeen, että hänen alkuperäinen kommenttinsa siitä, ettei kukaan sano sarjassa olevansa natsi, oli väärä, jos se luetaan kirjaimellisesti.

- Meri sanoo sarjan lopussa sarkastisesti olevansa natsi. Olemme luottaneet ihmisten medialukutaitoon luultavasti liian paljon, Vilén sanoo.

Vilénin mukaan dokumentti on Ylellä katsottu tarkkaan ja pidetty huolta siitä, että siinä ei puhuta laittomuuksista tai tehdä laittomuuksia.

Hänen mielestään monet ovat nyt kommentoineet ohjelmaa ja kritisoineet sitä vain muilta kuulemansa perusteella katsomatta itse sarjaa.

Vilénin mielestä oleellinen kysymys on se, miksi dokumentti on tehty.

- Me olemme lähestyneet aihepiiriä journalistisesti, ja median tehtävä on kertoa yhteiskunnallisesti merkittävistä ja tärkeistä asioista.

- Median tehtävä on kertoa yhteiskunnallisesti merkittävistä ja tärkeistä asioista, sanoo Ylen Luovat sisällöt ja media -yksikön vastaava toimittaja Ville Vilén. Kuva: Rami Moilanen / Yle

Dokumentti on yhden ihmisen totuus

Tyylilajiksi on valittu seurantadokumentti. Tähän päädyttiin Vilénin mukaan, koska se koettiin hyväksi tavaksi päästä ihmisten ajatuksiin.

- Tämä ei ole uutis- tai ajankohtaisohjelma, jossa saman pöydän ääreen tuodaan erilaisia mielipiteitä. Dokumentissa asiaa lähestytään yhden ihmisen totuuden kautta. Siinä on myös dokumentin teho.

Vilénin mukaan dokumentteja tehdessä pitää käyttää harkintaa, ettei kuvata aihetta niin, että se vaikuttaisi yhtäältä markkinoinnilta tai toisaalta vähättelyltä.

Katsojan pitää ymmärtää muodostaa oma mielipiteensä

- Kyse on demokratiasta, suvaitsevaisuudesta ja sananvapaudesta, jotka ovat nyt kommenteissa kääntyneet päälaelleen. Kyse on siitä, kuinka suvaitsevaisia ihmiset ovat toisten ajatuksille. Tietenkään ei saa esittää laittomuuksia, ja rasismi on laitonta.

Suomineidot sarja kysyy muun muassa, miten vahvoja tunteita herättävä ideologia vaikuttaa elämään. Kuva: Bastella Media Oy / Yle

"Kyse on isosta ilmiöstä"

Dokumenttisarja on herättänyt kritiikkiä muun muassa siitä, että Yle normalisoi natsismia. Siitäkö on kyse?

Vilénin mukaan median tehtävä on kertoa, että tällaista ajattelua on.

- Paljon pahempaa olisi, jos vaikeat asiat laitettaisiin piiloon. Sananvapaus ja demokratia perustuvat siihen, että myös ajatuksia, jotka eivät ole samoja kuin sinulla, tuodaan esiin ja sitten keskustellaan ja arvioidaan.

Vilenin mukaan tämä lähtee median tehtävästä

- Ja näitä [Suomineidot-sarjan esittelemiä] ajatuksia ei ole vain muutamalla ihmisellä. Tässä puhutaan isosta eurooppalaisesta ilmiöstä.

Myös se on herättänyt pahennusta, että sarja julkaistiin rasisminvastaisella viikolla. Se ei Vilénin mukaan ollut tarkoitus.

- Tämä ei ollut hyvä viikko julkaista. Tässä on ollut Ukrainan sota, joka on laittanut ohjelmistoja ja aikatauluja vaihtoon. Tämä on onneton ja huono yhteensattuma. Paremmin olisi pitänyt harkita.

Mainoskuvaa ei sensuroitu

Sosiaalisessa mediassa on jaettu ohjelman promokuvaa, jossa Meri Kartan päällä on paita, jossa näkyy ensin teksti National Socialist ja toisessa kuvassa tekstiä ei enää ole näkyvissä.

Vilénin mukaan kyse on normaalista markkinoinnista: Samasta kuvasta on alun perinkin tehty kaksi eri versiota.

- Me emme tietenkään ole yrittäneet peitellä mitään. Käytämme itse tekstillistä kuvaa. Tekstitön kuva on tehty promoalustoille, joilla tekstillinen versio ei menisi läpi.
Juttua korjattu 23.3. klo 12.31: Ylen vastaava toimittaja sanoi, ettei kukaan kutsu sarjassa itseään natsiksi. Juttuun lisätty tieto, että sarja päättyy päähenkilön pohdintaan natsin määritelmästä nykyaikana ja siihen, että hän sanoo olevansa tämän määritelmän mukaan natsi. Täydennetty mukaan Ylen vastaavan toimittajan uusi kommentti asiasta. Voit keskustella uutisesta 23.3. kello 23:een asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen Suomineidot-sarjaa kritisoidaan rotuoppeihin uskovien myötäilystä - vastaavan toimittajan mielestä vaikeista asioista ei voi vaieta

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen Suomineidot-dokumenttisarja on herättänyt kysymyksiä siitä, voiko etnonationalistiksi itseään kutsuvasta ihmisestä tehdä dokumenttia. Ylen tuore Suomineidot-dokumenttisarja kertoo kansallismielisistä naisista. Se kysyy, miltä näyttää arki, jota värittää arvokonservatiivisuus ja monikulttuurisuuden vastustaminen. Sarjassa seurataan kolmea erilaista nuorta naista, joista erityisesti yhden esiintyminen sarjassa on herättänyt keskustelua ja kritiikkiä.