# data[].attributes.headline
Grup 15: JHOAN, PAULA G. A., CLAUDIA R. C.

# data[].attributes.subject
Grup 15: JHOAN, PAULA G. A., CLAUDIA R. C.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:

"La educación escindida" (2023) --> Xavier Úcar

El text "La educación escindida: perspectivas desde la pedagogía y la educación social", parla del concepte de l’educació però més enllà del que nosaltres tenim entés per educació. El text tracta de destacar la importància de fer consicència que l’educació està a tot arreu i no només a les institucions, com és l’escola o la universitat, per exemple, sinó que també parlem d’educació en àmbits informals o no formals.

D'altra banda, Úcar ens presenta la relació exitent que hi ha entre el concepte de la pedagogia i l’educació social. I per últim, parla de la necessitat de portar més enllà l’educació i no només “educar” d’una manera sinó tractar de que aquesta es pugui adaptar a les necessitats i a la societat en general, ja que aquesta canvia amb el temps, fins i tot podriem dir que la societat ha evolucionat i el concepte d’educació no ho ha fet.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- Amb l'objectiu de buscar una veritat absoluta en quan ha coneixement es referix, l'educació es fragmenta per tal d'assolir aquesta fita. Úcar ens presenta aquesta fragmentació com quelcom que perjudica a l'analisi de la mateixa realitat perdent així de vista l'objectivitat devant dels diversos contextos existents. En relació amb aquest concepte de fragmentació volem posar de relleu un concepte que es menciona en l'article en La profesión de la Educación Social en Europa del seminari 2; l'hiper-especialització, entés com a un fet que fa perillar la nostra professió.  Vinculant aquests dos conceptes de fragmentació i d'hiper-especialització impedeix que els ciutadans tinguin una movilitat, una perspectiva transversal.

- Tal i com posa de relleu Xavier Úcar cal portar més enllà el concepte de l'educació, adaptant-lo a la societat i a les necessitats d'aquesta. Malgrat aquest concepte hagi anat evolucionant no va accord amb la realitat que es troba fora de les aules. Bauman ens parlava d'una societat liquida que esta en constant canvi i en aquest context l'educació no es capaç d'adpatar-se.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:

LECTURA 2: ELEMENTOS DE REFLEXIÓN PARA EL FUTURO DE LA EDUCACIÓN SOCIAL: P.17-38

- L'educació social al llarg de la història ha estat vinculada als drets humans.
- Es destaquen 3 eixos d'impuls: Profunditzant en la identitat professional, consolidar una perspectiva ètica amplia i efectiva, desenvolupar processos tècnics des de paràmetres de complexitat.
-Necessitat d'un nou impuls (evitar riscos i desenvolupar el potencial de les persones).

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

Construcció de la identitat professional→ tot i els avenços que s’han aconseguit en la construcció de la identitat de la professió d’Educació Social, aprofunditzant en les seves competències i capacitats, permetent que l’educació social s’especifiqui en diferents sectors de la professió. A dia d'avui, encara no s’han establert uns criteris específics que ens permetin diferenciar amb claredat tot els sectors de l’Educació.

S’ha observat que al llarg del temps no existeix cap assignatura en concret que treballi l’ètica, per tant, aquesta queda diluida entre la resta d’assignatures. A més, tampoc es treballa l’ètica per part de tots els agents: professionals, contractadors o administracions.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
"Los nombres y los significados de la educación social."
Parlem de que l'educació social és una locució polisèmica, interdisciplinària, pel fet que hi ha infinitat de significats i maneras diferents de percebre-la. L'educació social no reb la importància que mereix dins de la societat, ja que s'inclou en el concepte general d'educació, sense tenir en compte el paper que juga.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:
- Hauria d'haver una distinció més clara entre entre el concepte d'educació i d'educació social, per tal de que no hi hagi infravaloracions. Gràcies a l'educació social, la ciutadania té certs drets i si no vetllem per aquests, a curt i a llarg plaç podriem patir diversitat de conseqüències negatives.
- Que podem fer nosaltres com a futures educadores socials, per lluitar per la visualització d'aquest concepte? Quins reptes podriem proposar-nos? Quines eines podriem utilitzar?

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Entrevista realitzada a Toni Julià, un educador especialitzat a Toulouse, y una de les persones que va impulsar la educació social. Es mostra una evolució històrica des dels inicis de l’educació social fins a l’actualitat, tant a nivell acadèmic com laboral.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:
- "Curs d'Educadores per a Subnormals": entenc que a aquella época la societat tenia un pensament diferent al actual, però no entenc com aprobaven cursos incitant a l’odi sobre les persones amb diversitat funcional. Per sort, aquest terme s’ha anat millorat amb el temps, i hem avançat respecte anys enrere.

- "Digo esto para explicar que si hubiéramos pensado en un reconocimiento social que integrara los elementos de buenas prácticas, formación y remuneración adecuada, sin pasar por la universidad, habríamos cometido una ingenuidad. Esto, claro está, no quiere decir que pasar por la universidad dé estos elementos, pero sí que es un paso necesario, dentro de un proceso largo, para el acceso social de la  profesión". Realment avui dia et demanen el títol d’educador social per treballar en qualsevol àmbit, i és per això que tothom ho fa, pel dia de demà asegurar-se una feina, encara que tenir el títol no vol dir que tinguis les habilitats socials necessàries per exercir com a educador.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Lectura 2: Vilar, J (2018) Elements de reflexió per al futur proper de l’educació social. Educació social revista d’intervenció socioeducativa 70, 17-38

És un article que reflexiona sobre les línies de futur de l'educació social, partint de tres elements: la vinculació dels drets humans amb l'ES; un món canviant i incert; i la naturalesa de l'ES en diferents àmbits com el professional o l'acadèmic.

Alhora, tracta sobre els diferents debats en el món professional a partir dels anys setanta; els primers moviments associatius i per últim, la proposta de Nussbaum per visibilitzar la vida digna.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- L'educació social és una professió que encara no està del tot reconeguda i sovint, les tasques de l'educador social no es troben certament definides en diferents àmbits professionals.

- L'educació social ha fet un procés invers: ha anat des de les pràctiques concretes (animació sociocultural, educació d'adults...) cap a una mirada més general.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:

Lectura 3. Úcar, X. (2023). La educación escindida: perspectivas desde la pedagogía y la educación social.

Se presentan las diferentes escisiones experimentadas en el campo de la educación y la pedagogía, centrándose en cuatro de ellas:

Estructuración de las acciones educativas en 3 áreas: formal, no formal e informal.

Diferenciación entre pedagogía y ciencias de la educación.

Clasificación de 3 tipos diferenciados de pedagogía: familiar, escolar y social.

Estructuración del sector universitario de la Educación en áreas de conocimiento científico.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- La pedagogía y educación social son dos grados diferenciados que forman a dos profesionales diferentes. Ambos forman parte del sector de la educación aunque el perfil profesional de los educadores sociales y los puestos de trabajo a los que pueden acceder en la actualidad son más identificables que aquellos a los que puede acceder el profesional de la pedagogía.

- Los educadores sociales no son pedagogos desde el punto de vista profesional pero su acción es claramente pedagógica.

# data[].attributes.headline
Grup 9: CARLA I. P., SONIA, MARTA O. G., MIREIA

# data[].attributes.subject
Grup 9: CARLA I. P., SONIA, MARTA O. G., MIREIA

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Lectura 2: L’educació social està en permanent procés de canvi, ja que està al servei d’una societat que és dinàmica i diversa. I busca defensar i protegir els DDHH.

Això es veu reflectit en el procés evolutiu de la professió, que passa per quatre etapes diferents, passant per diversos reptes:

• El pas d’una mirada local i concreta tant en la generació dels conflictes com en la forma d’abordar-los, a problemàtiques d’origen i d’efectes globals que requereixen un tractament de molta més amplitud.

• Passar d'una forma d’entendre les problemàtiques socials des d’una òptica de problema-solució a construir de forma cooperativa i en xarxa.

• L’evolució d’una mirada centrada en l’expert a una mirada centrada en les persones i en que puguin agafar agència.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- Plantejament de l'ètica com a eix transversal. Ha d'haver una formació molt més profunda i sistemàtica en ètica que vagi més enllà del coneixement del codi deontològic.

- S'ha d'aprofundir en la consolidació de l'identitat professional amb el continu procés de canvi.

# data[].attributes.headline
Grup 8: GUILLEM, LAURA RIERA, ALEJANDRO, ABRIL

# data[].attributes.subject
Grup 8: GUILLEM, LAURA RIERA, ALEJANDRO, ABRIL

# data[].attributes.body
Lectura 1: Fundamentos históricos de la educación social: una entrevista a Toni Julià de Planella, J. I Vilar, J. (2003)

1. Síntesi article escollit:

El text descriu les etapes fonamentals en el desenvolupament de la professió de l'educador social a Espanya començant des del final del règim franquista fins a la creació de col·legis professionals (CFEEB), donant cada cop un espai per aquest treball. El mateix entrevistat ens explica com sorgeix la necessitat de formar professionals amb característiques diferents i així mateix la formació d'un projecte pedagògic CEFFE.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:
En l’època es va notar molt la mancança de la figura de l’educador, de fet aquest rol l’adquirien professions externes que compartien certes funcions, l’aparició d'aquesta nova escola i de la nova pedagogia, també va generar la necessitat d'instruir persones per tenir un suport teóric i especialitzat per donar-los-hi un espai, ja que com nomena en el text fins i tot persones de fora hi anaven a Barcelona per poder formar-se. Però per poder començar un grau es necessiten persones formades o especialitzades en certs temaris, en el text explica que van elegir als professors respecte a la seva experiència, però com se sabia que aquesta es valida per poder formar?

→D’altra banda, aquesta formació ens era útil en el camp de treball?, atès que l’educació social és una feina molt pràctica i es pren molt de referència la l’experiència del professional per a la acció socioeducativa i la resolució de conflictes. Tot i que el grau ens forma entorn molts temes necessaris, (que està bé pel fet que dona fonaments teòrics), aquests no arriben a ser suficient per afrontar la intervenció del dia a dia.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
En este artículo se presenta una entrevista realizada en el año 2002, por Jesús Vilar y Jordi Planella, a Toni Julià; referente de la educación social en España.

La entrevista empieza destacando las etapas más relevantes desde el final del franquismo hasta que se crean los colegios profesionales para la figura del educador/a social. A continuación, Julià nos explica cómo y quiénes montaron la primera escuela de formación de educadores/as. Este hecho fue posible gracias a varias organizaciones e instituciones educativas, sociales y sanitarias que se dieron cuenta de la necesidad de profesionales dedicados a la educación social.

Julià también nos cuenta de qué trataba y en qué marco físico se realizaba la formación profesional de esta primera escuela de educadores sociales. No solo asistieron a la primera escuela educadores de Barcelona sinó que vinieron educadores de toda Cataluña: Maresme, Berga, Solsona, Vic, Igualada…

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- Podemos ver que como con el paso del tiempo han ido cambiando las denominaciones a las personas con diversidad. Por ejemplo, habla de una asociación nombrada Asociación de Padres de Subnormales de l’Hospitalet. Actualmente poner este nombre a una asociación es inaceptable porque es despectivo y vulnera los derechos de las personas.

- “estábamos formalizando una cosa que ya existía pero que poca gente identificaba.” Esto refleja como la figura del educador social existe des de hace tiempo pero aun así hay poco conocimiento sobre esta figura y sobre sus funciones.

-

# data[].attributes.headline
Grup 6: MARIA R. P., CHRISTIAN, ÀFRICA, MARIA C. J.

# data[].attributes.subject
Grup 6: MARIA R. P., CHRISTIAN, ÀFRICA, MARIA C. J.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Entrevista a Toni Julià, el cual nos explica que la educacion social surge de una necesidad. Los profesionales de aquella epoca demandaban que hacia falta otra figura profesional que abarcara dichas necesidades, de donde surgio la figura de educadores especializados.
Los ambitos donde tuvieron gran intervension fueron dismunuidos psiquicos, salud mental y ambitos con personas con dificultades psicosociales.
La figura de educador especializado no tenia suficiente reconocimiento, en comparación a pedagogos, profesorado y psicólogos.
Esto hizo que se creara el grado de educación social y el colegio de educadores sociales, los cuales se encargaban de dar un marco teórico y de referencia a la figura de educadores y educadoras (para tener una coherencia en sus intervenciones) y así poder proteger y dignificar la profesión dentro del ámbito de la educación.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:
- La educación Social hoy en día ha conseguido más espacios de intervención dentro de la sociedad, como bien las escuelas, pero sigue teniendo poco reconocimiento y poca remuneración.

- La educación Social es un trabajo precario, ahora bien, somos conscientes de que también es una profesión joven y emergente que todavía tiene mucho por construir.

- Desde la Universidad se fomenta mucho el marco teórico y no tanto la práctica, provocando que el estudiante salga de la carrera sin prácticamente experiencia.

# data[].attributes.headline
Grup 5: AGNÈS, NAOMI, AINHOA B. M., LAURA Q. D.

# data[].attributes.subject
Grup 5: AGNÈS, NAOMI, AINHOA B. M., LAURA Q. D.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Vilar, J (2018) Elements de reflexió per al futur proper de l’educació social. Educació social revista d’intervenció socioeducativa 70, 17-38

Limitar a enmarcar l’educació formal dins l’àmbit de lo no formal es queda curt, com diu el text, l’educació és per naturalesa formal. Si bé anteriorment l’educació social teoricament actuava a la perifèria de lo formal, avui en dia l’educació social ja s’ha començat a institucionalitzar i es contempla dintre del marc escolar i formal.

S'ha anat fent correlació directa amb la pedagogia. Els educadors no son pedagògs però a l'hora de determinar l'acció, es detecta clarament l'intenció pedagógica.
Dintre de la pedagogía, trobem social (social-pràctica) , escolar, familiar.
Finalment, Es creu que s'hauria de regular més el ventall d'assignatures i que totes puguessin dur un fil conductor dintre de la carrera d'Educació Social.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

La categorització de l’educació en formal i no formal posa en contraposició el que es situa dintre del marc de l’escolarització i allò que no. D’alguna manera, s’ha abusat de la categoría de “formal” i menyspreat el de “no formal”.  La realitat de l'educació social és que té diferents ubicacions, per tant, aquestes classificacions no fan més que obstaculitzar la pràctica.

Al inicis de cateogoritzar l'educació social, es va denominar com educació no formal ja que es contextualitza en un ambient on les persones no podien accedir a l'educació formal. Tot i això, en el pas dels anys ha passat a considerar-se educació formal.

Ara bé; es important remarcar que desde l'inici s'ha aant fent correlació directa amb la pedagogia ja que diversos autors defensaven que la pedagogia era la vesant més teórica i que l'educació social era més pràctica. Tot i això, es considera que, els educadors no son pedagògs però a l'hora de determinar l'acció, es detecta clarament l'intenció pedagógica.

Trobem social (social-pràctica) la d'avui dia que se centra a solucionar les necessitats, escolar, familiar. Aquests tres tipus eren suficients a la societat d'anys enrere però avui dia es considera necessari ampliar aquest ventall per poder
donar solució a tot tipus de necessitats reals que es troben al món actual.

Finalment, es fa una crítica als dierents plantejaments de cada comunitat a la carrera de l'educació social i l'elecció d'assignatures. Es creu que s'hauria de regular més el ventall d'assignatures i que totes puguessin dur un fil conductor.

# data[].attributes.headline
Grup 4: ORIOL, MARTA M. V., JAVIER, NADIA

# data[].attributes.subject
Grup 4: ORIOL, MARTA M. V., JAVIER, NADIA

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit: Dificultats professionals de l'educador o l'educadora social.

Aquest text sembla ser un fragment d'un estudi o una entrevista relacionada amb la professió de l'educació social, on ens exposa la situació en la qual es troben els educadors i educadors socials en alguns camps de la professió, ja pot ser en factors laborals o formatius.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- L'exposició de la manca d'oferta formativa o l'escasa formació i la sensació de no estar preparat està molt present en aquest grup classe d'ES. Trobem que aquesta situació és reproduïda pels factors explicats en la tercera lectura, la pedagogia i l'educació social no només duen a terme camins separats en l'àmbit acadèmic extern, també en la mateixa carrera universitària.

- La reflexió anterior ens porta a reflexionar, si no som capaços d'unir entre l'ES i la pedagogia en la nostra mateixa formació, deriva en l'incapacitat de fer-ho a terceres persones. Quan la nostra formació tingui la capacitat de donar una passa capdavant, el món acadèmic la donarà conjuntament.

# data[].attributes.headline
Grup 3: LAURA F. G., MARIA LEILA, ISAAC,CARLA G. J

# data[].attributes.subject
Grup 3: LAURA F. G., MARIA LEILA, ISAAC,CARLA G. J

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
El text escollit, la educación extendida: perspectivas desde la pedagogía y la educación social, tracta de les divisions que s'han dut a terme dins l'educació social en els últims temps. El termes que s'han escindit són quatre: l'educació formal i l'educació no formal, la pedagogia i la ciència de l'educació, els tres tipus de pedagogia (familar, escolar i social, i per acabar, els coneixements universitaris en àrees de coneixement científic.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- La professió neix des de diferents perspectives i modalitats, el constant canvi en el que es troba l'educació social també influència en el concepte i les diferents perspectives del terme. Aquestes poder originar divisions i limiar la professió. Cal ser consicents que encara que siguin divisions clares, no s'han d'utilitzar com a elements individuals.

# data[].attributes.headline
Grup 2: PAULA M. M., MINA, PAULA H. R., PAULA T. A.

# data[].attributes.subject
Grup 2: PAULA M. M., MINA, PAULA H. R., PAULA T. A.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:
Article 3
Aquest text ens proposa reflexionar pel futur de l'educació social, com bé indica el títol. Parteix d'aquestes 3 evidències:
1. Vinculació de l'educació social amb els drets humans
2.Permanent immersió en un món canviant i incert
3. Naturalesa complexa de l'educació social
Aquestes evidències influeixen en el fet que la professió es trobi en constant canvi -tal i com ho fa la societat-, amb la qual cosa, no té sentit una professió que no s'adapta a la realitat contextual. Per això no ens trobem amb una recepta general on depenent de "x" problema tenim "y" solució. La realitat es troba plena de realitats diverses, les persones no són iguals i no tots els problemes es resolen de la mateixa manera. Cal anar buscant altres respostes- no solucions- i probant coses diferents.
Altres reflexions destacades tel text són les següents:
- El text també fa un breu repàs històric on destaca la observació següent: la professió es va crear en un breu període de temps, amb la qual cosa, no es troba tan consolidada com altres professions. A més a més, ens trobem amb el fet que la professió varia depenent del context i això es veu amb el canvi de la dictadura a la democràcia.
- L'educació social es veu guiada pels DDHH i és l'ideal que sempre hem de poder contemplar i tenir com a horitzó.
- La professió és una constant contadicció entre realitat i teoria, entre teoria i pràctica.

Finalment, l'autor ens presenta una sèrie de reptes que presenta l'educació social dintre d'un món volatil, canviant i incert. D'aquests reptes voliem destacar el següent, ja que, ens servirà per a poder fer la reflexió, "Construir una perspectiva ètica amplia":
Avui en dia ens trobem amb professionals que opinen diferentes coses respecte a implementar l'ètica en la professió. Això ja es va aconseguir amb el codi deontològic però, hi ha professionals que pensen que aquest codi no és suficient i que s'ha de convertir el codi en normes. Tal i com diu l'autor, això redueix la llibertat dintre de la professió. Hi ha d'altres professionals que es troben desorientats a l'hora d'implementar aquest tipus d'ètica- el codi deontològic- en la professió. En conclusió, ens trobem amb una "unanimitat" de l'ètica en professió.

Això sí és clar, el nostre treball no és només un treball que s'ha d'exercir entre quatre parets de forma individual, sinó que es tracta de treballar amb les persones en equip.
Perquè les persones són, certament,  el centre de la professió.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- Tot i que hi ha diferents visions entre les membres del grup, considerem que dins de la professió de l'educació social sí que ha d'haver establerta una ètica i una moral que englobin els valors que ha de representar l'educació social per esdevenir una professió íntegra. Tot i així, ens plantejem l'interrogant de com o de quina manera aquesta moral i ètica hauria de ser establerta per no esdevenir unes "normes rígides" a complir sino més aviat uns ideals vocacionals.

- També surt el dubte de saber si realment l'ètica i la moral influeixen en el nostre lloc de treball i de quina manera ho fan.

# data[].attributes.headline
Grup 1: NATALIA P., TANIA C., CLAUDIA DE M.

# data[].attributes.subject
Grup 1: NATALIA P., TANIA C., CLAUDIA DE M.

# data[].attributes.body
1. Síntesi article escollit:

Este articulo trata de describir el proceso de la construcción de la profesión y de la formación en educación social desde la época del franquismo hasta la actualidad. Ademas de poner en manifiesto la importancia de la titulación universitaria para reconocer la profesión, a pesar de que es una formación en la que no se ha tenido en cuenta a los profesionales que ya trabajaban ejerciendo esta figura.
Este articulo ademas pone en cuestión en que se ha convertido la educación social en el mundo laboral.

2. Plantejaments i reflexions interessants a compartir:

- Paradoja --> Antes de que hubiese formación profesional de educación social, los educadores que estaban trabajando en ello, necesitaban y demandaban un marco teórico en el que respaldar su practica; y en cambio a día de hoy, los futuros educadores sociales recibimos una educación sobre la profesión pero que no valoramos y nos encaja con la realidad.

- Las funciones del educador social no están definidas, pues un ejemplo, es la cantidad de burocracia que se han de encargar los educadores sociales y no pueden dedicar su profesión a la atención directa. Sabemos que alguna de las funciones de los educadores recae en tramites como PEI, cribatge, etc; pero creemos que a veces hay un exceso de trabajo burocrático por su parte, que debería recaer en otros profesionales (ej. trabajadores sociales).