# data[].attributes.body
https://edusosufyn.sharepoint.com/:v:/s/Hold06August-optag/EUnKZqOvDn5Mn0ZYsBws6iIBoMKcLbEZQr6Oz0CvBpHzJQ?e=NGjtBk&nav=eyJyZWZlcnJhbEluZm8iOnsicmVmZXJyYWxBcHAiOiJTdHJlYW1XZWJBcHAiLCJyZWZlcnJhbFZpZXciOiJTaGFyZURpYWxvZyIsInJlZmVycmFsQXBwUGxhdGZvcm0iOiJXZWIiLCJyZWZlcnJhbE1vZGUiOiJ2aWV3In19

# data[].attributes.body
Er en metode til kommunikation, hvor man er opmærksom, viser interesse og har respekt og forståelse overfor den jeg kommunikerer med.

Anerkendelse handler ikke altid om at give borgeren ret men om at lytte og tage ønsker og tanker med i sine overvejelser.

For at kunne arbejde anerkendende må du kunne leve dig ind i det andet menneskets oplevelse af situationen og følelser - Empati.

Hvad betyder begrebet anerkendelse?

Anerkendelse, i moralsk forstand ikke blot at anerkende et menneske for en særlig indsats, det har gjort, men grundlæggende at anerkende det som en person. Det vil sige at betragte forholdet til det andet menneske som et gensidigt forhold mellem ligeberettigede parter.

* Anerkendelse skal være troværdig, og du skal inddrage dig selv.

* Det kan være en god ide at øve dig i at stille anerkendende spørgsmål og samarbejde på en anerkendende måde.

* sørg for at være troværdig.

* Anerkendelse er også at lære af de fejl der er lavet.

FEJL er jo justerbar læring.

* Relationel anerkendelse kommer før den sproglige.

Anerkendende spørgsmål.

Der er altid udvikling og positivitet i anerkendende spørgsmål.

f.eks: Hvad har stor betydning for din livskvalitet?

Hvilket tidspunkt på dagen syntes du er bedst?

Hvad kan gøre dig glad?

Hvad drømmer du om?

# data[].attributes.body
Aicha er mere og mere irriteret over, at ssa og  ssa-eleven igen vi tale med hende om brug af de bevilligede hjælpemidler. Hun synes at vi spilder hendes tid da hun jo har bestemt sig for, IKKE at bruge hjælpemidler, og elevens ikke anerkendende kommunikation reagerer Aicha på.
Vi er tæt på, at gå fra 3. til 4. trin på konflikttrappen, hvor samtale/dialog ophører.
Da vi har omsorgspligt er vores mål, at Aicha bliver motiveret til at bruge rolator og derved genoptræne, hvorfor vi vil begynde en konfliktnedtrapning, samtidigt med, at vi respekterer Aichas selvbestemmelsesret.

# data[].attributes.body
GRUNDLÆGGENDEN KOMMUNIKATION:

Mellem to parter (eller flere) er der altid kommunikation, enten vi vil det eller ej, og der er altid en afsender og en modtager.
Vi skelner mellem envejs- og tovejs- kommunikation, både ved verbal og nonverbal kommunikation. Ved envejskommunikation sender modtager ikke nogen kommunikation retur til afsender (f.eks. når afsender er nyhederne på tv), hvorimod tovejskommunikation går begge veje, således. at afsender bliver til modtager, når modtager kommunikerer tilbage til afsender. Således, at afsender og modtager løbende skifter rolle, f.eks. når vi har en samtale med et andet menneske (enten ved samtale eller ved kommunikation på sociale medier).

Der er to former for kommunikation, nemlig verbal og nonverbal kommunikation. Ved verbal kommunikation bruges det talte (f.eks. ved samtale) eller det skrevne sprog (ved læsning).
Nonverbal kommunikation er det vi kommunikerer uden brug af ord men via vores kropssprog. Det er vores brug af gestikulation, mimik, tøjvalg, betoning af ord og kropsudsmykning.

# data[].attributes.body
SPØRGETEKNIK:
-Åbne spørgsmål: Man ønsker at gå i dyb i samtalen og få den anden  part til at tale. fx. Hvad synes du om at gå en tur udenfor?
Hvordan går det med din børnebørn?
-Lukkede spørgsmål: Man ønsker at have et kort svar pga. at man har ikke tid, eller den anden part har problemer med kommunikation. Fx. Hvor gammel er du?
Kommer din mand i dag?
-Ledende spørgsmål: Det er den dårligste type, hvor spørgeren ønsker et bestemt svar, og har sin egen mening i forvejen. F.eks. -Du skal tage din medicin.
-Du vil vel gerne have din trøje på.
Men den kan godt være den bedste løsning hvis en borger har svært ved at kommunikere og har nogle særlige psykiske  problemer..

# data[].attributes.body
AKTIV LYTTENDE:
I aktiv lytning:

·      Sætter du den der taler i centrum

·       Øver du dig i at sige så lidt som muligt

·      Skal du ikke gøre opmærksom på dine egne synspunkter, medmindre du bliver spurgt.

·      Stille åbne spørgsmål, der får den anden til at tale.

Du kan finde ud af om din opfattelse af der bliver sagt ved at samle op med disse spørgsmål:

·      Har jeg forstået dig rigtigt, når du siger at, …….?

·      Det, du er vred over, er at …….?

·      Dvs. at du syntes at …..?

·      Hjælp mig lige med at forstå……?

·      Forstår jeg dig rigtigt når du siger at ….?

Det er vigtigt at den anden part selv finder de løsninger der føles rigtigt i situationen, og at det ikke er dig der fortæller hvad du syntes at bedst.

Undgå at komme med gode råd, medmindre du bliver bedt om det.

Kropssproget er en vigtig del af den aktive lytning og kommunikation i det hele taget.

Du skal være nærværende og signalere åbenhed og imødekommenhed.

Det kan du vise på flere forskellige måder.

·      Være i øjenhøjde med borgeren

·      Smile og nikke undervejs i samtalen

·      Læne dig lidt frem mod borgeren

·      Holde kroppen åben dvs. ikke lægge armene over kors osv.

# data[].attributes.body
At observere og dokumentere er altid en objektiv beskrivelse af borgeren. Hvad du ser, lugter og mærker, og borgerens subjektive fortælling.

Som autoriseret SOSU-assistent er det et KRAV at observere og dokumentere skriftligt.

Vi følger DE 12 SYGEPLEJEFAGLIGE PROBLEMOMRÅDER.
Disse skal altid beskrives - også selvom der ikke er problemer.
De er oftest indeholdt i de elektroniske systemer på arbejdspladserne.

Det er naturligvis vigtigt at være opmærksom på sit SPROGBRUG. Brug så vidt muligt fagudtryk, og beskriv dine observationer kort og præcist. Husk også at skrive om borgerens subjektive fortælling.

Der må aldrig rettes i sundhedssystemer. Lav i stedet en tilføjelse.

# data[].attributes.body
I ulve- sprog (Du- sprog) stiller man ledende spørgsmål, vurderer og anklager den anden. Man fokuserer  på personen og ikke på sagen.

'

# data[].attributes.body
Konflikttrappene er en model til håndtering af en konflikt mellem personer. Den består af syv trin som viser uoverrensstemmelse mellem mennesker, der er uenige eller har forskellige holdinger om en sag.
For at nedtrappe konflikten er det meget vigtigt at kunne tage et skridt ned ad konflikttrappen i stedet for et skridt op.
Derfor skal man bruge giraf sprog i stedet for ulve-sprog, for at undgå at komme til i de sidste trin.

# data[].attributes.body
UTILSIGTEDE HÆNDELSER(UTH):

En utilsigtet hændelse er når der sker noget, der har konsekvenser for borger/patient. Noget som personalet ikke havde til hensigt at gøre.

Formålet med rapportering til Patientsikkerhedsstyrelsen er at undgå gentagelse af fejl, og man er med til at forbedre patientsikkerheden.

Eksempler: Medicineringsfejl, forveksling af borger/patient i Nexus el lign..

# data[].attributes.body
Aicha er 73år.
Bor i eget hjem med ægtefælle i lejlighed  på 1.sal.
Kom fra Tyrkiet til Danmark i slutning af 60`erne.
Taler relativt godt dansk, og forstår, hvis der tales tydeligt.

Livsstilsygdom : osteoporose

Funktionsevnetilstand: 2

Indsatser: Hjælp til af-og påklædning. Bad 1 x ugentlig.
Har fået tildelt rollator, skråpude og strømpepåtager, men har svært ved at få gang i brug af disse. Behøver støtte hertil.

# data[].attributes.body
I Giraf sprog (jeg- sprog) lytter man til efter andre menneskers følelser, værdier og behov.
Giraf sprog handler om overblik og empat. Den har fået sit navn efter giraffen, fordi det et dyr med et stor hjerte og overblik.