# data[].attributes.body
Der er først undervisning i andre religioner i 7-9 kl - det er tankevækkende, samtidig står der også i teksten at man skal som formål undervise i kristendommen og så derefter i andre religioner, er meget tankevækkende, da vi er blevet et mulikulturelt samfund, ergo burde vi også undervise i andre religioner.
Kristendomsfaget ses som en nøgle til kulturen.

# data[].attributes.body
Pædagogisk pendul: metaforen for skolen som en dannelsesinstitution.
- faget har både eksistentiel, kulturelt, interkulturelt og demokratisk  dannelsesisgte,

1989: de bibelske fortællinger som kulturele grundfortællinger og den narretive tilgang var dominerende

Model over de fire kompetenceområder: "Livsfilosofi og etik" (som særlig tilgang til de øvrige), "Bibelske fortællinger", "Kristendom" og "Ikke-kristne religioner og andre livsopfattelser"
Sidstnævnte at det FØRST kommer i udskolingen, synes jeg personligt er sent og det stiller jeg mig samtidig undrende over.

# data[].attributes.body
Vanskeligheder gennem undervisningen, kan sjovt nok findes i måden vi er på, i det at man skal som underviser muliggør elevens selvstændig, evner til at være kritisk, samt skabe miljøet for at tilegne sig viden om religion.

# data[].attributes.body
- Navneskift fra Religion til Kristendomsundervisning
- Mere en "bare religion" = det kulturelle i faget
- Først i de ældre klassetrin at eleven opnår viden om andre religioner og livsopfattelser - hvorfor det?
- Bibelske fortællinger kan være et afsæt for snak om almenmenneskelige spørgsmål
- Kultur = religion

# data[].attributes.body
Hvad jeg fandt interessant:
"Elever skal blive fortrolige med dansk kultur og historie og få forståelse for andre lande og kulturer"

"Bibelen kan ikke som entydigt faktum siges at have medført et bestemt værdigrundlag, den den har sat sig spor i værdierne, kunsten, litteraturen og kulturen generelt"

"Livsfilosofi og etik er ikke kun er kompetenceområde men også en særlig tilgang til de øvrige kompetenceområder"
"Dannelse vedrører det enkelte menneskes mulighed for i samtalen med andre at fortolke sit liv"

At faget altid har været en politisk kampplads

Hvorfor man først behøver at inddrage andre religioner fra 7. klasse

# data[].attributes.body
- Skiftede navn fra religion til kristendomundervisning i 1973
- Faget gik fra at være et konfessionelt-forkyndende fag til at blive et sekularisreret i 1975
-Ikke forpligtet på at skulle inddrage andre religioner end kristendommen før 7/8-9 klasse.
-Kristendom skal ikke formidles som enten kultur eller som kirke, men et både og.

# data[].attributes.body
Religion vs. kristendom synes jeg er enormt spændende.
At de bibelske fortællinger og kristendommen er nævnt før i formålet for faget end de "ikke-kristne religioner".

Først fra 7. årgang at lærerne skal inddrage andre religioner end kristendommen.

# data[].attributes.body
Interessant at læse om udviklingen af religion/kristendomskundskab.

Pudsigt hvordan de forskellige religioner inddrages på årgangene.

Kulturen vs kirke - skal være et både og.

Et fag der kan skabe stor debat både på klassen og politisk.

# data[].attributes.body
Den overordende fokus på kristendom frem for andre religioner, Fx. at man først lærer om "ikke-kristne religioner og andre livsopfattelser" i udskolingen.

At modellen på side 407 viser en primære vægt på "livsfilosofi og etik", ikke kun i kristendom, men over hele faget.

Hvordan læreren ikke skal pådutte sine egne overbevisninger, men blot præsentere dem for eleverne på en måde, så de kan danne deres egne meninger og holdninger.

Skellet, eller nærmere, brobygningen med at lære OM og AF religion generalt.

Ikke kun have fokus på biblen og dens fortællinger, men også selve biblens, kirkens og religions historie i sin helhed.

Jeg er virkelig enig med udsagnet "Undervisning må således betragtes som en opfordring til refleksiv tænkning og handlen" (s. 415)

# data[].attributes.body
- Spændende med et oprids om fagets udvikling
- Interessant at man først er forpligtet på at inddrage ikke-kristne religioner i udskolingen
- Forskellen på religionsfrihed >< religionslighed
- Faget har et eksistentielt, kulturelt, interkulturelt og demokratisk dannelsessigte --> sådan synes jeg ikke at jeg oplevede det i egen skolegang
- Godt at artiklen understreger, hvordan man i kristendomsundervisning bør være nuanceret og have flere perspektiver på religiøse fænomener
- Tilgange til undervisning --> interresant der der skelnes mellem essentialistisk-assimilativ og socialkonstruktivistisk dannelse med inddragelse af hermeneutiske perspektiver