# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Миргородська гімназія №7

# data[].attributes.headline
Малюнок на дошці. Ан

# data[].attributes.body
Малюнок на дошці. Аня Балюк

# data[].attributes.headline
Лепбук «Хліб — усьому голова»

# data[].attributes.subject
Лепбук «Хліб — усьому голова»

# data[].attributes.headline
Василь Сухомлинський, "Моя мама пахне хлібом" (оповідання)

# data[].attributes.subject
Василь Сухомлинський, "Моя мама пахне хлібом" (оповідання)

# data[].attributes.body
https://mala.storinka.org/%D0%B2%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%BB%D1%8C-%D1%81%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%BC%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9-%D0%BC%D0%BE%D1%8F-%D0%BC%D0%B0%D0%BC%D0%B0-%D0%BF%D0%B0%D1%85%D0%BD%D0%B5-%D1%85%D0%BB%D1%96%D0%B1%D0%BE%D0%BC-%D0%BE%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D1%96%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%BD%D1%8F.html

# data[].attributes.headline
"Шматок хліба"- добірка оповідань та казок для дітей

# data[].attributes.subject
"Шматок хліба"- добірка оповідань та казок для дітей

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Мала Сторінка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
До добірки творів Василя Сухомлинського "Шматок хліба" увійшли такі казки та оповідання (надається за алфавітом):
Завантажити текст добірки оповідань та казок Василя Сухомлинського "Шматок хліба" (txt.zip)
Ми всім класом пішли до лісу. Був теплий весняний день, яскраво світило сонце, співали пташки.
Нам було весело. Ми грали в партизанів, милувалися квітами й метеликами.
Перед вечором прийшли на зелену галявину, сіли відпочити. Трохи відпочили й зібралися йти додому.
Коли це чуємо:
- Галя хустки не знайшла.
Галя стояла під дубком стурбована, розгублена.
Вчитель її питає:
- Може, ти в лісі загубила?
- Ні. Щойно вона була. Я скинула її й поклала на траву.
Ми всі ходили по галявині, шукали Галину хустку.
Хустки не було. Нам стало ніяково. Всі мовчали. Соромно було дивитися в очі один одному.
Ми рушили додому. Ішли мовчки. Коли це хтось гукає:
- Дивіться, хустка на дубі висить!
Всі оглянулись і побачили - на дубі Галина хустка біліє.
- Це я повісила й забула, - тихо мовила Галя. Всім стало радісно. Тепер уже ніхто не мовчав. Говорили про те, як весело було в лісі.

Серед подвір'я маленької сільської школи на високому стовпі стоїть гарненька дерев'яна хатка. З віконцями й дверима, наче справжня. Живуть у ній голуби.
Щодня діти приносять їм їсти: хто пшеницю, хто хліб, а хто й гречку. Годують їх по черзі.
Чия черга наспіла годувати, той і гукає голубів до себе: гуль-гуль... Вони їдять, а наближатися до дітей бояться.
- Чого вони до рук не йдуть? - дивуються діти.
В останній день навчання вчителька сказала, щоб улітку теж по черзі приходили діти до школи й годували голубів.
Минуло літо. Настало перше вересня. Кожен, ідучи до школи, подумав про голубів: як вони там живуть? То кожен і набрав у кишеню якоїсь пашниці.
Ось і шкільне подвір'я.
Учитель каже:
- Розсиптеся, діти, на подвір'ї поодинці. Хочу побачити, хто годував голубів улітку.
Діти розсипалися на подвір'ї поодинці. Кожен став кликати: гуль-гуль... і пашницю посипати.
Знялись голуби зі своєї хатки й полетіли всі до Олега. Клюють зерно близько-близько від нього, один навіть на плече йому сів, другий на руку.
А інших дітей голуби немовби й не бачили.

Мама залишила Петрика дома, а сама пішла до крамниці по хліб.
Петрик сидів біля відчиненого вікна. На вікні стояла кришталева ваза. Надворі було тепло. Сяяло сонце, співали пташки.
Великий барвистий метелик сів на кришталеву вазу. Петрикові захотілося впіймати метелика. Він зіп'явся на вікно, простяг руку, штовхнув вазу. Кришталева ваза впала на подвір'я й розбилася.
- Що ж тепер буде? Що скаже мама? - засумував хлопчик.
Він позбирав скалки, відніс на город, закопав маленькою лопаткою в землю.
Сів біля вікна Петрик і чекає маму.
Ледве мама відчинила двері, Петрик підбіг до неї й каже:
- Мамо, то не я розбив кришталеву вазу. Не я скалки відніс на город і закопав маленькою лопаткою.
В очах матері Петрик відчув тривогу.
- Хто ж розбив вазу? - запитала мама.
- Метелик, - тихо відповів Петрик.
Мама усміхнулась.
- Як метелик розбив вазу - це зрозуміло... - сказала вона. - Але як він відніс ті скалки на город і як закопав їх - дивно.
Петрик теж здивувався. Настільки здивувався, що аж заплакав.

Наталочка питається в мами й тата:
- А звідки я взялась?
- Ти народилась, - каже мама.
- Як це народилась? - дивується дівчинка.
- Тебе якось рано-вранці чорногуз приніс, - каже мама. - Приніс, постукав у вікно, ми з татом вийшли й узяли тебе в чорногуза.
- А де ж узяв мене чорногуз? - ще більше здивувалась Наталочка.
- Піди поспитай у нього.
Пішла Наталочка на луки. Стоїть чорногуз у червоних чоботях, ногу підняв.
Дивиться Наталочка на червоні чобітки - в неї точнісінько такі. "Виходить, справді чорногуз приніс мене мамі й татові", - думає дівчинка. Та й забула спитати, де ж він її узяв. Прибігла мерщій додому й знову питає маму:
- Чорногуз мене приніс у червоних чобітках?
- Ні, без чобітків.
- Як це так? У нього ж такі самі червоні чобітки, як і в мене.
- Це ми йому дали червоні чобітки такі, як у тебе. За те, що нам приніс такий цінний подарунок.

Рано-раненько мама йшла в поле на роботу. Ніна ще спала. Мама хотіла сказати доні, що вона має зробити за день. А будити малу жаль. І вона їй показала.
Прокинулась Ніна і все зрозуміла.
Побачила вона перед ліжком миску з водою й ганчірку. Це означало: помий підлогу.
Побачила насипане на табуретці пшоно й лозинку. Це означало: погодуй курчат і ввечері зажени квочку в повітку.
Побачила билинку помідора та бур'янину, вирвану з корінцем. Це означало: прополи помідори.
Так і взнала Ніна, що їй робити. А до роботи дівчина справна. То й дуже зраділа мама увечері, як побачила: все пороблено.

Ідучи на роботу, мама бере маленький кошик з їжею. А потім дістає ще й голку з ниткою.
Оля й питає:
- Мамо, навіщо ви берете голку з ниткою?
Мама їй відповідає:
- Я ж на роботу йду. Щось десь порветься - треба зашити...
Настав час іти Олі до школи. Першого вересня Оля встала раненько, сама вклала книги й зошити в ранець.
Мама наказує Олі:
- Учись, Олю, добре. Навчання - нелегка робота.
Оля взяла ранець із книгами, зібралася йти. Потім щось пригадала й каже:
- Дай мені, мамо, голку й нитку.
- Навіщо? - здивовано питає мама.
- Я ж на роботу йду...

Далеко - далеко за морем, серед високих гір, росте дивовижна квітка. Розцвітає вона ранньої весни і цвіте усе літо до пізньої осені. Має ця квітка предивну властивість: вона очищує повітря. Хто дихає повітрям біля цієї квітки, той ніколи не хворіє.
Якби я мав килим - літак, полетів би за море, опустився б у горах, знайшов би дивовижну квітку. Я б зібрав її насіння і привіз би додому. Роздав би усім людям по насінинці, щоб у всіх виросла чудова квітка, щоб не було жодної хворої людини, щоб люди жили довго - довго і не хворіли. Моя бабуся часто хворіє. Я повів би її до чудодійної квітки.
Вона б подихала цілющим повітрям і вилікувалася б назавжди.

Ой, якби я стала невидима - стільки б цікавого побачила! Пішла б лугами, берегами, підійшла б до соловейка-співуна та й слухала б його пісню. Сиділа б поруч із ним і слухала, як він співає. Ще й дивилася б йому в очі - які вони? Що він бачить тоді, коли співає свою дивну пісню?
І ще одне диво хотілося б мені побачити. Десь у нашому саду ввечері починає свою пісню цвіркун. Це не пісня, а гра на скрипочці. Є в нього маленька скрипочка, перед заходом сонця він бере її, веде смичком по струнах - дзвенить чарівна мелодія. Якби я стала невидима, побачила б і скрипочку, й смичок. А то як тільки хочу побачити, підкрадаюся до цвіркуна, а він помітить мене й замовкає.
Увечері червона троянда стуляє докупи пелюстки, а вранці, дивлюся, красується - розкрита, пишна. Мама каже, що троянда прокидається на сході сонця. Але ніколи не розтуляє пелюсток, як хтось на неї дивиться. Бо вона дуже соромлива. Якби я стала невидима, то підгледіла б, як троянда вмивається росою й розтуляє свої пелюстки. Але ні, не наважилася б я підглядати. То непорядно.
Соромливість - це велика краса, а красу треба берегти.

Це було влітку. Один чоловік виніс із млина мішок борошна та й поставив під стіною. А біля млина було багато горобців. Вони клювали собі зерно, що люди порозсипали.
Один горобець побачив мішок та й до нього. Мішок не був зав'язаний. "Ось, - думає, - поласую пшеницею".
А там не пшениця, а борошно. Пірнув горобець - йому й очі засипало борошном, і пір'я стало біле.
Вилетів горобець із мішка білий, мов велетенський метелик.
Сів під стріхою повітки, кліпає очима. Побачив своє гніздо, підлетів, сів та й защебетав.
Горобенята виглянули з гнізда, бачать диво дивне: що воно за птах такий білий? Злякалися та як заплачуть!
Прилетіла горобличка. Ледве впізнала горобця. Та й заспокоює горобенят:
- Це наш татко, діти... Ось він полетить і черв'ячка вам принесе.
Полетів білий горобець і приніс горобенятам черв'яка.
Тоді повірили діти, що це їхній тато.

Був собі у бабусі старий-престарий кіт Мурко. Лежить Мурко проти сонця, гріється.
Заплющив очі, спить, поклавши голову на лапки. Тільки хвостом махає, мух відганяє.
На подвір'ї ходило курча. Воно відбилося від квочі й жалібно пищало.
Побачивши кота, замовкло. Підійшло тихенько до нього, притулилося й очі заплющило.
Тепло йому біля котового кожушка.
Мурко почув, що хтось до нього притулився. Розплющив очі - курча. І здивувався: ну й сміливе ж яке!
Дивиться Мурко на курча, дивується й не знає, що йому робити.
Чи злякати його, щоб утекло, чи хай собі гріється?

Рано-вранці прокинувся наш сірий кіт. Устав зі свого ліжка біля печі, вигнув спину високо-високо й погнувся. Аж простягся.
Потім сів, зажмурився й став умиватися. Ось як він це робить. Висуне язика, піднесе лапку, змочить її слиною. Потім розчісує мокрою лапкою вуса, гладить мордочку, чистить брови.
Знову змочує лапку й знову гладить.
Отак умивається кіт і виходить надвір. Горобці тікають із подвір'я, сідають на гілля дерев і голосно щебечуть. Це вони розповідають своїм:
- Тікайте, ось вийшов страшний звірюга.
А кіт ніби й не бачить горобців. Повільно проходить подвір'ям, іде кудись між кущі. А горобці все цвірінчать, цвірінчать, цвірінчать...

Вийшов кіт на поріг. Мружиться від ясного сонечка. Аж чує - горобці зацвірінькали. Принишк, насторожився. Тихенько пробирається до тину. А там горобці сидять.
Підкрався аж до тину та як плигне! Хотів горобця схопити. А горобчик - пурх та й утік. Кіт перелетів через тин - та в калюжу. Вискочив мокрий, брудний. Чалапає додому. Соромно йому.
А горобці позліталися з усього двору, над невдахою шугають та цвірінчать. Сміються з кота.

П'ятикласники посадили чимало горобини. Колись цілий гай виросте. А поки що треба поливати, доглядати. Поділили між учнями. Кожному дісталось по чотири деревця.
Марійка й Оля сидять за однією партою. І горобини їхні поруч. То вони домовляються й разом приходять поливати.
Перше дерево Марійці поливати дуже легко, друге - трохи важче, третє - важко, а на четверте - й сил не стає.
Та ось Оля занедужала й вожата каже Марійці:
- Поливай і Олині деревця. Вона ж подруга твоя.
Марійка важко зітхнула, взяла відро й пішла до горобинового гаю. У неї з думки не йшло: тепер їй поливати вісім деревець. Вісім поливайок води треба принести від колодязя.
Марійка полила одне деревце, друге, третє. Аж самій стало дивно: робота здалася їй легкою. Аж на шостому деревці стало важче. На сьомому було важко, а на восьме ледве й вистачило сил.
"Он воно що, - подумала Марійка. - Тепер я знаю, як полегшити роботу. Треба міркувати так: мені поливати двадцять дерев. Тоді вісім із них буде зовсім легко полити".
Так вона й зробила наступного дня. Ідучи на роботу, все думала: "Мені треба полити двадцять дерев. Витягти з колодязя й віднести в горобиновий гай двадцять відер води..."
Полила вісім деревець - і не відчула втоми.

Коли сходить сонце, снігові замети рожеві. Це сонце забарвлює їх своїм промінням.
Сонце підіймається вище й вище, небо стає синіше, а сніг - сліпучо-білий. Глянеш на степ - і бачиш на білому килимі маленьку пташку. А он зайчик побіг полем.
Сонечко схилилось до заходу. Сніг стає синюватий, мов небо відбивається в блискучому дзеркалі. А в затінку він аж фіолетовий.
Ось і зайшло сонце. Запалало небо на заході - завтра буде вітер. Відблиск вечірньої заграви ліг на снігові замети. Ніби їх сонце облило багряними барвами.
Гасне заграва - і багряний відблиск на снігу згасає. Мерехтять зорі. Сніг сіріє. Пташка ховається в гнізді. Зайчик сидить під кущем.

Зібралися павуки й вирішили: занадто світло на світі стало, треба закрити сонце. Як же це зробити? Думали-гадали й надумали: підкрадемося з усіх боків до сонця й закриємо його павутинням.
- Сплетімо сітку, - порадив найстаріший павук, - і буде в ній сонце, як у мішку.
Так і зробили. Сплели навколо сонця мішок. Стало темно на цілому світі. Пораділи павуки. Потягли мішок у нору. Розгнівалося сонце й спалило мішок. Обпекло павукам лапки й випливло на синє небо.
З того часу павуки бояться сонця й не ходять лапками по землі, а тільки по павутинні лазять. Бо лапки у них попечені.

Біля школи живе старенька бабуся. Діти надумали зробити їй подарунок. Нарвали в шкільному саду яблук і понесли старенькій. А яблука ті тверді й кислі, бо ще не доспіли. Та хоч би й доспіли - як би бабуся їх їла, коли в неї зубів немає?
От як нетактовно вийшло! Діти мовби й з добрих спонукань хотіли порадувати, а для старенької то була не радість, а прикрість. Не подумали, кому й що дарують. Це все одно, що сліпому подарувати окуляри або глухому - радіоприймач.
Бути доброю, сердечною людиною - то велике вміння. Треба бачити в людині, яка живе поруч із вами, її радощі й горе. Розуміти, про що вона думає з болем і про що з гордістю.

За матеріалами:
- "Стежинка людяності": В.О.Сухомлинський. Оповідання та казки. Творча група вихователів ДНЗ м.Полтава, 2009 р., 61 с.
- Посібник "Твори Василя Сухомлинського". Укладачі: Белінська В.О., Карпенко М.С., Парамонова І.К., Левадовська Р.Г. Донецька обласна бібліотека для дітей ім. С.М. Кірова, 2012 р., 148 с.

Більше творів для дітей від Василя Сухомлинського на нашому сайті:

Твори Василя Сухомлинського для дітей

Жив на світі Учитель. Його звали Василь Олександрович Сухомлинський. Він був середнього зросту, худорлявий; каштанове волосся відкривало високе чоло. Але головними на його обличчі були очі - карі, променисті, то лагідні, замріяні, то вимогливі, запитальні, а то й усміхнені, жартівливі. Усе своє життя з 17 років Василь Олександрович працював у школі. Учитель за покликанням душі, він учив маленьких і великих школярів грамоти, математики, літератури, історії. Але більш за все він хотів навчити дітей думати, відчувати, радіти й сумувати не лише своїми власними радощами й печалями, а й татовими і маминими, дідусевими й бабусиними, братовими й товаришевими, зайчика і синички, верби і тополі, місяця й вітру, всієї нашої землі. Для цього Учитель сам писав казки й розповідав дітям, їхнім батькам, учителям.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
василь сухомлинський. шматок хліба

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
добірка оповідань та казок

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що ніна має зробити

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
юркова квітка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
якби я стала невидима

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
як сліпому окуляри

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
як юрко себе виховував.

# data[].attributes.attachment_link.title
Василь Сухомлинський. "Шматок хліба"- добірка оповідань та казок для дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
Василь Сухомлинський. Шматок хліба. Добірка оповідань та казок. Що Ніна має зробити. Юркова квітка. Якби я стала невидима. Як сліпому окуляри. Як Юрко себе виховував.

# data[].attributes.headline
Хліб — то праця людська. Василь Сухомлинський

# data[].attributes.subject
Хліб — то праця людська. Василь Сухомлинський

# data[].attributes.attachment_link.title
Хліб — то праця людська — Василь Сухомлинський, повний текст твору

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати повний текст ”Хліб — то праця людська” (автор: Сухомлинський Василь Олександрович). Читати повністю електронну книгу Василь Сухомлинський — Хліб — то праця людська онлайн в Бібліотеці української літератури УкрЛіб

# data[].attributes.headline
Сушко Ілля. Перший хліб мав вигляд рідкої каші

# data[].attributes.subject
Сушко Ілля. Перший хліб мав вигляд рідкої каші

# data[].attributes.body
Між іншим, перший хліб мав вигляд рідкої каші. На той час людина вже навчилася видобувати вогонь і застосовувала його для приготування їжі. В процесі експерементів хтось виявив - якщо підсмажені зерна роздрібнити та змішати з водою, каша виходить набагато смачніше тої, яку він їв з сирих зерен. Це і стало другим відкриттям хліба. Й саме відтоді наші далекі пращури з густої зернової каші стали випікати прісний хліб у вигляді коржа.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Всесвітній день хліба (World Bread Day) відзначається щорічно 16 жовтня. Свято було засновано у 2006 році з ініціативи Міжнародного союзу пекарів і пекарів-кондитерів. Вибір дати обумовлений тим, що 16 жовтня 1945 року було створено Продовольчу й сільськогосподарську організацію ООН, яка займалася вирішенням проблем у розвитку сільського господарства і його виробництва. До речі, до цієї ж події приурочене й ще одне свято - Всесвітній день продовольства.

Цікаві факти про хліб
Хліб - один з небагатьох продуктів, який вживають щодня у всьому світі. Ми ставимося до хліба, як до чогось звичайного і навіть буденного. Втім недарма є приказка "Хліб - усьому голова". Цікаві факти про цей продукт - далі в матеріалі.
1. Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують. Саме тому раби, які вміли випікати хліб, коштували, як вправні гладіатори. Хліб був настільки важливий для єгиптян, що його використовували як готівку, а Стародавні греки вміли випікати понад 80 видів хліба, ще 2500 року до н.е.

2. Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років. Колись розтерті зерна пшениці змішували з водою і отриману суміш тонким шаром випікали на камінні, так готували перші хлібні коржі. Це тривало доти, поки в тісто не потрапили дріжджі. Саме за допомогою дріжджів тісто піднімається і стає пухким, а після випікання отримуємо звичний нам хліб.

3. На островах Океанії важливе джерело їжі - хлібне дерево. З сушеної м'якоті плодів хлібного дерева роблять тісто та випікають своєрідні млинці.

4. З одного зернятка отримуємо приблизно 20 міліграмів борошна, для випікання одного буханця потрібно борошна з приблизно 10 тисяч зернят.

5. Загальний об'єм води, яку використовують для вирощення пшениці та виготовлення однієї хлібини, - понад 1600 літрів.

6. За різними підрахунками, люди у світі з'їдають понад 9 мільйонів хлібин щодня.

7. Англійські вчені підрахували, що у Великобританії понад 60% борошна використовують для приготування хліба, а 32% хліба викидають.

8. Усі знають про корисні властивості житнього хліба, проте мало кому відомо, що довго жито, яке росло на полях ячменю і пшениці, вважали бур'яном.

9. Сім'я з чотирьох осіб може прожити 10 років за рахунок хліба, отриманого на одному акрі (0,4 га) пшениці.

10. Якщо їсти бутерброд на сніданок, обід і вечерю, вам знадобиться понад два місяці, щоб з'їсти кількість хліба, виробленого з 10 кг зерна.

11. Сучасний комбайн за 5 секунд збирає кількість пшениці, достатню для випікання понад 35 хлібин.

12. Білий хліб з очищеного борошна містить значно менше білків, клітковини, вітамінів та мінералів, ніж хліб з цільних зерен. Хліб з цілісних злаків багатий на антиоксиданти і знижує ризик виникнення серцево-судинних захворювань, ожиріння та діабету.

Вислови про хліб
В наш час деякі народні традиції, пов'язані з випіканням хліба, забуті, але любов до хліба супроводжуватиме людей завжди. Існує безліч висловів та приказок про хліб:
Багато снігу - багато хліба.

Без солі, без хліба-немає обіда.

Без хліба -не обід; без капусти - не борщ.

Весна днем красна, а на хліб пісна.

Глибше орати - більше хліба мати.

Давайте, що попало, як не хліб, то сало.

Де оре сошка, там хліба трошки.

Держи хліб на обід, а слово на одвіт.

Дурне й сало без хліба!

Житній хліб -пирогів дід.

Зима без снігу - літо без хліба.

На чорній землі білий хліб родить.

Не буде хліба, не буде й обіда.

Оформлення до Дня хлібу

✔ Оформлення "ДЕНЬ ХЛІБА" з 4 частин. Матеріал готовий для друку та ламінування. Можна зменшувати чи збільшувати масштаб за бажанням. ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Розтяжка-напис "Хліб - усьому голова!" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Напис - розтяжка "Хліб - всьому голова!" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

Презентації

✔ Всесвітній День Хліба. "Хліб - усьому голова" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Виховна година до Всесвітнього дня хліба "Хліб усьому голова" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Виховна година "Хліб усьому голова" до Всесвітнього дня хліба. ( ЗАВАНТАЖИТИ)
На допомогу класному керівнику. Підійде для будь-якого віку школярів та студентів.
Відеопрезентації

✔ Відеопрезентація "Всесвітній день хліба" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Всесвітній день хліба 2023 (освітнє відео) тривалість 4:46 хв

✔ 16 жовтня - Всесвітній день хліба! (цікаві факти про хліб) тривалість 1:29 хв

✔ Всесвітній день хліба тривалість 1:42 хв

✔ Хліб - усьому голова. Презентація тривалість 1:24 хв

Тематичні матеріали для школярів від EDUC

✔ Лепбук "Хліб - усьому голова"

✔ Каліграфічні хвилинки про хліб

✔ Каліграфічна хвилинка: тема "Хліб"

Виховні заходи

✔ Матеріал : " Всесвітній день хліба 16 жовтня" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
До матеріалів входять: Розтяжка"Хліб-джерело життя" Завдання 1. Сенкан "Хліб" Завдання 2 .Асоціативний кущ"Хліб" Завдання 3 .Професії,які працюють над створенням хліба Завдання 4.Назви вироби з борошна
✔ Виховний захід "Свято ХЛІБА" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Родинне свято для учнів 3-4 класів Мета: розширити та поглибити знання дітей про процес виготовлення хліба, про працю хлібороба; виховувати ціннісне ставлення до праці; пробуджувати в дітей інтерес і повагу до сільськогосподарської праці; викликати почуття гордості за працівників полів; виховувати патріотичні почуття: бажання берегти хліб; примножувати здобутки українського народу.
✔ Сценарій свята "Його величність - хліб!", присвяченого річниці від дня народження В.О.Сухомлинського ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Мета: поглибити знання учнів про хліб, народні звичаї, пов'язані з хлібом; ознайомити із короткими біографічними даними про В. О.Сухомлинського; розвивати мовлення, логічне мислення , збагачувати словниковий запас учнів виховувати дбайливе ставлення до хліба та повагу до хліборобів; викликати бажання берегти хліб, поважати працю трудівників поля.
✔ Виховний захід "Українцю, будь гідний хліба, який ти їш" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Виховна година на тему "Українцю, будь гідний хліба, який ти їш" містить цікавий матеріал, факти, загадки з метою довести до відома дітей, що хліб - результат праці людей багатьох професій; прищеплювати дбайливе та шанобливе ставлення до хліба.
✔ Хлібобулочні вироби. Інтерактивна гра. Знайомі незнайомці
https://www.youtube.com/watch?v=T9wKRqfIIlQ

# data[].attributes.attachment_link.title
16 жовтня - Всесвітній день хліба: методичні матеріали до свята

# data[].attributes.attachment_link.description
Всесвітній день хліба (World Bread Day) відзначається щорічно 16 жовтня. Свято було засновано у 2006 році з ініціативи Міжнародного союзу пекарів і пекарів-кондитерів. Вибір дати обумовлений тим, що 16 жовтня 1945 року було створено Продовольчу й сільськогосподарську організацію ООН, яка займалася вирішенням проблем у розвитку сільського господарства і його виробництва.

# data[].attributes.headline
Сучасний комбайн

# data[].attributes.subject
Сучасний комбайн

# data[].attributes.body
Сучасний комбайн за 5 секунд збирає кількість пшениці, достатню для випікання понад 35 хлібин

# data[].attributes.headline
9 мільйонів хлібин щодня

# data[].attributes.subject
9 мільйонів хлібин щодня

# data[].attributes.body
За різними підрахунками, люди у світі з’їдають понад 9 мільйонів хлібин щодня.

# data[].attributes.headline
Загальний об’єм води

# data[].attributes.subject
Загальний об’єм води

# data[].attributes.body
Загальний об’єм води, яку використовують для вирощення пшениці та виготовлення однієї хлібини, – понад 1600 літрів

# data[].attributes.headline
З одного зернятка отримуємо приблизно 20 міліграмів борошна

# data[].attributes.subject
З одного зернятка отримуємо приблизно 20 міліграмів борошна

# data[].attributes.body
З одного зернятка отримуємо приблизно 20 міліграмів борошна, для випікання одного буханця потрібно борошна з приблизно 10 тисяч зернят

# data[].attributes.headline
На островах Океанії важливе джерело їжі – хлібне дерево

# data[].attributes.subject
На островах Океанії важливе джерело їжі – хлібне дерево

# data[].attributes.body
На островах Океанії важливе джерело їжі – хлібне дерево. З сушеної м’якоті плодів хлібного дерева роблять тісто та випікають своєрідні млинці

# data[].attributes.headline
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років

# data[].attributes.subject
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років

# data[].attributes.body
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років. Колись розтерті зерна пшениці змішували з водою і отриману суміш тонким шаром випікали на камінні, так готували перші хлібні коржі. Це тривало доти, поки в тісто не потрапили дріжджі. Саме за допомогою дріжджів тісто піднімається і стає пухким, а після випікання отримуємо звичний нам хліб

# data[].attributes.headline
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років

# data[].attributes.subject
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років

# data[].attributes.body
Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років. Колись розтерті зерна пшениці змішували з водою і отриману суміш тонким шаром випікали на камінні, так готували перші хлібні коржі. Це тривало доти, поки в тісто не потрапили дріжджі. Саме за допомогою дріжджів тісто піднімається і стає пухким, а після випікання отримуємо звичний нам хліб

# data[].attributes.headline
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують

# data[].attributes.subject
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують

# data[].attributes.body
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують. Саме тому раби, які вміли випікати хліб, коштували, як вправні гладіатори. Хліб був настільки важливий для єгиптян, що його використовували як готівку, а Стародавні греки вміли випікати понад 80 видів хліба, ще 2500 року до н.е.

# data[].attributes.headline
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують

# data[].attributes.subject
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують

# data[].attributes.body
Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують. Саме тому раби, які вміли випікати хліб, коштували, як вправні гладіатори. Хліб був настільки важливий для єгиптян, що його використовували як готівку, а Стародавні греки вміли випікати понад 80 видів хліба, ще 2500 року до н.е.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Всесвітній день хліба (World Bread Day) відзначається щорічно 16 жовтня. Свято було засновано у 2006 році з ініціативи Міжнародного союзу пекарів і пекарів-кондитерів. Вибір дати обумовлений тим, що 16 жовтня 1945 року було створено Продовольчу й сільськогосподарську організацію ООН, яка займалася вирішенням проблем у розвитку сільського господарства і його виробництва. До речі, до цієї ж події приурочене й ще одне свято - Всесвітній день продовольства.

Цікаві факти про хліб
Хліб - один з небагатьох продуктів, який вживають щодня у всьому світі. Ми ставимося до хліба, як до чогось звичайного і навіть буденного. Втім недарма є приказка "Хліб - усьому голова". Цікаві факти про цей продукт - далі в матеріалі.
1. Стародавні римляни дуже цінували хліб і людей, які його готують. Саме тому раби, які вміли випікати хліб, коштували, як вправні гладіатори. Хліб був настільки важливий для єгиптян, що його використовували як готівку, а Стародавні греки вміли випікати понад 80 видів хліба, ще 2500 року до н.е.

2. Люди вживають у їжу пшеницю вже понад десять тисяч років. Колись розтерті зерна пшениці змішували з водою і отриману суміш тонким шаром випікали на камінні, так готували перші хлібні коржі. Це тривало доти, поки в тісто не потрапили дріжджі. Саме за допомогою дріжджів тісто піднімається і стає пухким, а після випікання отримуємо звичний нам хліб.

3. На островах Океанії важливе джерело їжі - хлібне дерево. З сушеної м'якоті плодів хлібного дерева роблять тісто та випікають своєрідні млинці.

4. З одного зернятка отримуємо приблизно 20 міліграмів борошна, для випікання одного буханця потрібно борошна з приблизно 10 тисяч зернят.

5. Загальний об'єм води, яку використовують для вирощення пшениці та виготовлення однієї хлібини, - понад 1600 літрів.

6. За різними підрахунками, люди у світі з'їдають понад 9 мільйонів хлібин щодня.

7. Англійські вчені підрахували, що у Великобританії понад 60% борошна використовують для приготування хліба, а 32% хліба викидають.

8. Усі знають про корисні властивості житнього хліба, проте мало кому відомо, що довго жито, яке росло на полях ячменю і пшениці, вважали бур'яном.

9. Сім'я з чотирьох осіб може прожити 10 років за рахунок хліба, отриманого на одному акрі (0,4 га) пшениці.

10. Якщо їсти бутерброд на сніданок, обід і вечерю, вам знадобиться понад два місяці, щоб з'їсти кількість хліба, виробленого з 10 кг зерна.

11. Сучасний комбайн за 5 секунд збирає кількість пшениці, достатню для випікання понад 35 хлібин.

12. Білий хліб з очищеного борошна містить значно менше білків, клітковини, вітамінів та мінералів, ніж хліб з цільних зерен. Хліб з цілісних злаків багатий на антиоксиданти і знижує ризик виникнення серцево-судинних захворювань, ожиріння та діабету.

Вислови про хліб
В наш час деякі народні традиції, пов'язані з випіканням хліба, забуті, але любов до хліба супроводжуватиме людей завжди. Існує безліч висловів та приказок про хліб:
Багато снігу - багато хліба.

Без солі, без хліба-немає обіда.

Без хліба -не обід; без капусти - не борщ.

Весна днем красна, а на хліб пісна.

Глибше орати - більше хліба мати.

Давайте, що попало, як не хліб, то сало.

Де оре сошка, там хліба трошки.

Держи хліб на обід, а слово на одвіт.

Дурне й сало без хліба!

Житній хліб -пирогів дід.

Зима без снігу - літо без хліба.

На чорній землі білий хліб родить.

Не буде хліба, не буде й обіда.

Оформлення до Дня хлібу

✔ Оформлення "ДЕНЬ ХЛІБА" з 4 частин. Матеріал готовий для друку та ламінування. Можна зменшувати чи збільшувати масштаб за бажанням. ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Розтяжка-напис "Хліб - усьому голова!" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Напис - розтяжка "Хліб - всьому голова!" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

Презентації

✔ Всесвітній День Хліба. "Хліб - усьому голова" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Виховна година до Всесвітнього дня хліба "Хліб усьому голова" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Виховна година "Хліб усьому голова" до Всесвітнього дня хліба. ( ЗАВАНТАЖИТИ)
На допомогу класному керівнику. Підійде для будь-якого віку школярів та студентів.
Відеопрезентації

✔ Відеопрезентація "Всесвітній день хліба" ( ЗАВАНТАЖИТИ)

✔ Всесвітній день хліба 2023 (освітнє відео) тривалість 4:46 хв

✔ 16 жовтня - Всесвітній день хліба! (цікаві факти про хліб) тривалість 1:29 хв

✔ Всесвітній день хліба тривалість 1:42 хв

✔ Хліб - усьому голова. Презентація тривалість 1:24 хв

Тематичні матеріали для школярів від EDUC

✔ Лепбук "Хліб - усьому голова"

✔ Каліграфічні хвилинки про хліб

✔ Каліграфічна хвилинка: тема "Хліб"

Виховні заходи

✔ Матеріал : " Всесвітній день хліба 16 жовтня" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
До матеріалів входять: Розтяжка"Хліб-джерело життя" Завдання 1. Сенкан "Хліб" Завдання 2 .Асоціативний кущ"Хліб" Завдання 3 .Професії,які працюють над створенням хліба Завдання 4.Назви вироби з борошна
✔ Виховний захід "Свято ХЛІБА" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Родинне свято для учнів 3-4 класів Мета: розширити та поглибити знання дітей про процес виготовлення хліба, про працю хлібороба; виховувати ціннісне ставлення до праці; пробуджувати в дітей інтерес і повагу до сільськогосподарської праці; викликати почуття гордості за працівників полів; виховувати патріотичні почуття: бажання берегти хліб; примножувати здобутки українського народу.
✔ Сценарій свята "Його величність - хліб!", присвяченого річниці від дня народження В.О.Сухомлинського ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Мета: поглибити знання учнів про хліб, народні звичаї, пов'язані з хлібом; ознайомити із короткими біографічними даними про В. О.Сухомлинського; розвивати мовлення, логічне мислення , збагачувати словниковий запас учнів виховувати дбайливе ставлення до хліба та повагу до хліборобів; викликати бажання берегти хліб, поважати працю трудівників поля.
✔ Виховний захід "Українцю, будь гідний хліба, який ти їш" ( ЗАВАНТАЖИТИ)
Виховна година на тему "Українцю, будь гідний хліба, який ти їш" містить цікавий матеріал, факти, загадки з метою довести до відома дітей, що хліб - результат праці людей багатьох професій; прищеплювати дбайливе та шанобливе ставлення до хліба.
✔ Хлібобулочні вироби. Інтерактивна гра. Знайомі незнайомці
https://www.youtube.com/watch?v=T9wKRqfIIlQ

# data[].attributes.attachment_link.title
16 жовтня - Всесвітній день хліба: методичні матеріали до свята

# data[].attributes.attachment_link.description
Всесвітній день хліба (World Bread Day) відзначається щорічно 16 жовтня. Свято було засновано у 2006 році з ініціативи Міжнародного союзу пекарів і пекарів-кондитерів. Вибір дати обумовлений тим, що 16 жовтня 1945 року було створено Продовольчу й сільськогосподарську організацію ООН, яка займалася вирішенням проблем у розвитку сільського господарства і його виробництва.

# data[].attributes.headline
Як хліб до столу прийшов?

# data[].attributes.subject
Як хліб до столу прийшов?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Чухій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як хліб до столу прийшов.ppt

# data[].attributes.body
хліб

# data[].attributes.attachment_link.title
Хліб створений за унікальним рецептом ✨

#хліб #хлібльвів #хлібвінниця | Agrola

# data[].attributes.attachment_link.description
1.2K views, 35 likes, 0 comments, 1 shares, Facebook Reels from Agrola: Хліб створений за унікальним рецептом ✨

#хліб #хлібльвів #хлібвінниця. 

# data[].attributes.headline
Костенко Андрій

# data[].attributes.subject
Костенко Андрій

# data[].attributes.body
Хліб святий

# data[].attributes.headline
Міхопарова М.

# data[].attributes.subject
Міхопарова М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Юлія Олійник - ПІСНЯ ПРО ХЛІБ... (М.Купрін-М.Терещенко)

# data[].attributes.headline
Хліб. Міхопарова М.

# data[].attributes.subject
Хліб. Міхопарова М.

# data[].attributes.body
Був зером він у землі,
став із сіллю на столі.
З ним їсти ми сідаємо,
і гостей стрічаємо.

# data[].attributes.headline
С. Король. Пісня

# data[].attributes.subject
С. Король. Пісня

# data[].attributes.body
Мене в дитинстві вітер колихав,
В буремні роки, сповнені тривоги,
Мій батько у степах колись орав |
Незаймані й пахучі перелоги. | (2)

Лягали свіжі борозни рядком
І жайвори співали в небі ранком,
Черствий окраєць хліба з часником
Для мене - найсолодшим був сніданком.

Він восени дививсь на ярину,
На щедрість хліборобського достатку,
Не продавав, але пізнав ціну |
І колосу й маленькому зернятку. | (2)

Душею я збагнула ще дитям -
Втомилися у батька руки згодом,
Щоб хліб родив, а хліб – це кров життя, |
В труді политий хліборобським потом! | (2)
Поділитись сторінкою:

# data[].attributes.body
У перший день сівби господар клав хліб із сіллю на межі, щоб був добрий урожай. Розділити з кимось хліб-сіль — означало подружитися, побрататися. Зустрічати хлібом-сіллю дорогих гостей — цей звичай, що має глибоке коріння та дійшов до нашого часу. Хліб-сіль і рушник — одвічні людські символи.

# data[].attributes.headline
С. Король. Прислів’я

# data[].attributes.subject
С. Король. Прислів’я

# data[].attributes.body
Хліб на ноги ставить, хміль з ніг валить.

# data[].attributes.headline
С. Король. Загадка

# data[].attributes.subject
С. Король. Загадка

# data[].attributes.body
На столі лежить продукт,
Але не овоч і не фрукт.
Адже прислів’я каже правду –
Він всьому голова!
(Хліб)

# data[].attributes.headline
С. Король. Калачі

# data[].attributes.subject
С. Король. Калачі

# data[].attributes.body
Я печу, печу, печу
Діткам всім по калачу.
Маком я притрушу,
В піч гарячу посаджу.
Випікайтесь, калачі,
У натопленій печі!
Буду я Галю й Нату
Калачами частувати.

# data[].attributes.body
Щоб хліб мати, треба добре працювати.

# data[].attributes.headline
Баштова Марія

# data[].attributes.subject
Баштова Марія

# data[].attributes.headline
Крістіна Зінець

# data[].attributes.subject
Крістіна Зінець

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Олєйнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Хліб святий (+) з текстом, муз Анни Олєйнікової, сл Ганни Афанасьєвої

# data[].attributes.headline
Хліб символ життя. пустовар соня

# data[].attributes.subject
Хліб символ життя. пустовар соня

# data[].attributes.body
вв україні хліб - сіль на вишитому рушнику то найвища ознака гостинності народу

# data[].attributes.headline
Коваленко Валерія.  В Україні, існував особливий звичай: люди, котрі переломили між собою хліб, ставами друзями на ціле життя!

# data[].attributes.subject
Коваленко Валерія.  В Україні, існував особливий звичай: люди, котрі переломили між собою хліб, ставами друзями на ціле життя!

# data[].attributes.body
Невже ж хліб - це просто вода з борошном?! Звісно, ні. Якби це справді було так, то наші булочні крамниці виглядали б досить скромно. На щастя, в світі існують сотні й тисячі рецептів хліба з різною щільністю, смаком, формою, розмірами. Хліб їдять майже в усіх країнах світу. Навіть у тих місцях, де пшениця не росте - борошно роблять з інших інгредієнтів, наприклад кукурудзи, жита або рису, а далі використовують його для виготовлення простих і поживних страв, які еквівалентні хлібові.
Не дарма, з давніх-давен у слов'ян, зокрема й в Україні, існував особливий звичай: люди, котрі переломили між собою хліб, ставами друзями на ціле життя! Адже хліб - це справжній посол миру та дружби поміж народами, таким він здавна був і залишається таким сьогодні.

# data[].attributes.headline
якименка миколи 5 клас. Вірші про хліб та вироби з тіста. Про працю хліборобів

# data[].attributes.subject
якименка миколи 5 клас. Вірші про хліб та вироби з тіста. Про працю хліборобів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих.

Бублики. Грицько Бойко

Етюд про хліб. Іван Драч

Зерно. Вадим Крищенко

У землі сховалось,
Щоб зимою спати,
Піднялось весною
З теплої ріллі.
Влітку з нього виріс
Колосок вусатий,
Щоб пишалась осінь
Хлібом на столі.

Калачі. Г. Демченко

Я печу, печу, печу
Діткам всім по калачу.
Маком я притрушу,
В піч гарячу посаджу.
Випікайтесь, калачі,
У натопленій печі!
Буду я Галю й Нату
Калачами частувати.

Колобок і друзі. Петренко Микола

Дід усівся край стола,
Скликав люду з півсела,
Всоте докучає бабі:
- Чи спекла?
- Так, вже спекла!

Він у полі постріча
Комбайнера й орача,
Мовить:
- Вже зійшлися гості,
Тільки вас не вистача!..

Коровай. Григорій Усач

Це ж бо наше тісто!
Вибігло за місто,
Розгулялось, розходилось
І у лісі заблудилось.
Пило воду із криниці,
Проковтнуло дві суниці,
На якійсь глухій стежині
Їло яблука й ожину.
Бачив зяблик спозаранку -
Вийшло тісто на полянку,
Сіло під дубками
Відпочить на камінь.

І завзято, променисто
Сонце плескало по тісту -
Промінцями, промінцями,
Наче теплими руками,
Ще й духмяними.

Для синички і лисички -
В тісто вкраплені сунички.
Білочці і зайчику -
Два хрустких окрайчики.
Їжаку з дружиною-
Печиво з ожиною.
Ласунові зяблику -
У м'якушці
Яблуко.

Пахне хліб. Платон Воронько

Святий хліб. Максим Рильський

Спасибі. Максим Рильський

9 вересня 1960 p. Гагра
Хліб. Григорій Вієру

Людина в землю покладе зерно,
Проллється Дощ - закільчиться воно.

Під білим Снігом чорна Борозна
На зиму стане домом для зерна.

Весною Сонце вийде залюбки
Позолотити нові колоски.

Колоссям поле зашумить усе,
Колосся з поля Хлібороб звезе,

Щоб Пекарі умілі на столи
Гарячий хліб пошвидше подали.

А Жінка візьме паляниці ті,
Поріже на окрайці золоті.

І кожен, хто леліяв колосок,
Одержить свій, по совісті, шматок...

Однак щедріших ще ніхто не зна,
Як Сніг і Дощ, як Сонце й Борозна.

Вони свої окрайці доброти
Таким малятам віддадуть, як ти.

Хліб. Лідія Компанієць

Хліб і слово. Дмитро Білоус

# data[].attributes.attachment_link.title
Вірші про хліб та вироби з тіста. Про працю хліборобів - МегаЗнайка

# data[].attributes.attachment_link.description
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих. Бублики. Грицько Бойко Ой, смачні,Ой, смачні,Бублики у Тані:Медяні,Запашні,З маком,Ще й рум'яні.

# data[].attributes.headline
Крістіна Зінець

# data[].attributes.subject
Крістіна Зінець

# data[].attributes.body
Тільки-но з печі,
Скоринка в золі –
Свіжа хлібина
Лежить на столі.
День розпочався
З цієї хлібини…
В ній наш достаток,
Могутність країни,
Наших морів
Нестривожена синь,
Шлях до зірок
У космічну глибінь.
Кажуть в народі
Правдиві слова:
Хліб-годувальник –
Всьому голова!

# data[].attributes.headline
Макогін Поліна

# data[].attributes.subject
Макогін Поліна

# data[].attributes.body
Хвалить його кожен,
Любить його кожен.
І дня ми без нього,
Прожити не можем

# data[].attributes.headline
якименко микола 5 клас. Загадки про хліб

# data[].attributes.subject
якименко микола 5 клас. Загадки про хліб

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Моя книга: Допомога студентам та школярам

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З хлібом наші діти знайомі з дитинства. Дуже важливо пояснити дитині, що хліб - це наше багатство, це важка праця багатьох людей, і він просто необхідний для існування. Запропонуйте дітям відгадати захоплюючі загадки про хліб і хлібо-булочні вироби. А заодно розкажіть їм, як важливо берегти хліб. І якщо у нас залишається, то можна приготувати сухарики і не забути погодувати хлібом пташок.

Ви пригадайте скоріше, хто джерело сухарів?

Короткі загадки про хліб і хлібо-булочні вироби для дітей 3-4 років з відповідями

Виріс в полі колоском,
На столі лежу шматком.
(Хліб, батон)

Бородінський, чорний, білий,
Називають його ... (хлібом)

Навесні в землі,
А весь рік на столі.
Автор: І. Миколайович

Ви пригадайте скоріше,
Хто джерело сухарів?
(Хліб)

Бутерброди без нього не виходили ще ні в кого.
(Хліб)

На мотузці кільця до чаю
В магазині купую.
(Бублики)

Весь із золота вилитий,
На соломинці варто.
(Колос)

Стародавні єгиптяни високо шанували хліб. На листі він позначався тим же ієрогліфом, що і сонце - коло, по центру якого точка.

В ньому наша здоров'я, сила, в ньому чудове тепло

Загадки та прислів'я про хліб для дітей 5-6 років з відповідями

В ньому наша здоров'я, сила,
У ньому чудове тепло.
Скільки рук його растило,
Охороняло берегло.
У ньому - землі рідної соки,
Світло сонця веселе в ньому...
Уплітай за обидві щоки,
Виростай богатирем!
(Хліб)

Без коріння росте,
Без кісток встає.

Біла білянка у полі гуляла;
Додому прийшла, по руках пішла.

І грудкувате, і ніздрюватої,
І м'яко, і ламка, а всіх миліше.

Чорна гора,
А всім мила.
(Хліб)

Грудкувате, ніздрюватої,
І губато, і горбато, і твердо,
І м'яко, і кругло, і ламка,
І чорно і біло, і всім мило.

Тісто заварено прямо на печі.
Білий пшеничний хлібець, як колечко.
Їж ти і ввечері, і зрання
Солодку, ситну диво-... (Бублик)

Дерев'яна темниця -
А в ній хліб завжди зберігається.
(Хлібниця)

Французи - нація, яка тримає пальму першості в світі за кількістю з'їдається хліба. Це 67 кг випічки в рік на душу населення.

Чорний та білий, іноді подгорелый

Загадки про хліб для дітей 6-7 років з відповідями

Кожен день в світі люди з'їдають близько 9 мільйонів буханок хліба!

Ви пригадайте скоріше, хто джерело сухарів?

Загадки про сухий хліб

Ви пригадайте скоріше, хто джерело сухарів?
(Хліб)

Пропонуємо подивитися відео "Урок "Навколишній світ" у другому класі на тему "Хліб" з загадками.

Запрошуємо почитати статті на сайті:
Прислів'я та приказки про хліб
Загадки про картоплю
Загадки про овочі
Загадки про огірок
Загадки про їжу
Загадки про цибулю
Загадки про морква

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Катерина Моця

# data[].attributes.attachment_link.title
Загадки про хліб для дітей з відповідями

# data[].attributes.attachment_link.description
З хлібом наші діти знайомі з дитинства. Дуже важливо пояснити дитині, що хліб - це наше багатство, це важка праця багатьох людей, і він просто необхідний для існування. Запропонуйте дітям відгадати захоплюючі загадки про хліб і хлібо-булочні вироби. А заодно розкажіть їм, як важливо берегти хліб.

# data[].attributes.headline
Катерина Зелик

# data[].attributes.subject
Катерина Зелик

# data[].attributes.body
З нього можна робити плавлені будерброди з чайом він такиий вкусний

# data[].attributes.headline
Крістіна Зінець

# data[].attributes.subject
Крістіна Зінець

# data[].attributes.body
Бють кулаками,
Долонями гладять,
Кладуть на лопату
І в пекло несуть,
А виймуть – ножами
Покрають безжально,
За те його кривдять,
За те його луплять,
Що всі його хочуть
І всі його люблять.

# data[].attributes.headline
Ярослав Пертель 

# data[].attributes.subject
Ярослав Пертель 

# data[].attributes.headline
Войтович Ярослава

# data[].attributes.subject
Войтович Ярослава

# data[].attributes.body
є такі слова
він всьому голова
в хрустку скоринку одягнений
М'який чорний,білий...

# data[].attributes.headline
Коваленко Валерія

# data[].attributes.subject
Коваленко Валерія

# data[].attributes.body
Весна днем красна, а на хліб пісня.

# data[].attributes.headline
Демидко Іван

# data[].attributes.subject
Демидко Іван

# data[].attributes.body
Хліб — харчовий продукт, що випікається з борошна

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
харчовий продукт з борошна

Хліб - харчовий продукт, що випікається з борошна[1][2]. До хлібів відносять цілу групу основних продуктів, які виробляються способом випікання або смаження. Вихідним матеріалом є тісто, до складу якого входить борошно і вода, в які зазвичай додають дріжджі, закваску або розпушувач тіста. Можливі й інші додатки. Зовнішню частину хліба називають скоринкою, внутрішню - м'якушкою. Хліб є популярним харчовим продуктом європейців, жителів Близького Сходу та представників індійських культур.

За ДСТУ 2120-93:

Українське слово хліб ( біл. і рос. хлеб, дав.-рус. хлѣбъ, пол. chleb, чеськ. chléb, словац. chlieb, в.-луж. chlėb, н.-луж. klěb, болг. хля́б, мак. леб, серб. хљѐб, хлѐб, словен. chlѐb, староцерк.-слов. хлѣбъ ) походить від прасл. *xlěbъ . Припускається праслов'янське запозичення з прагерм. *hlaiba- ("хліб", "паляниця", "вимішаний у діжі хліб"), пор. гот. hlaifs ("хліб"), дісл. hleifr, давн-англ. hlāf, давн.в-нім. hleib, leib ("хліб, хлібина"), нім. Laib ("коровай"), які зіставляються з грец. χλίβανος ( "посуд для випікання хліба"). Окрім того, існує думка, що це спільно успадковане з індоєвропейської прамови слово, однак об'єднати слов'янські і германські форми в одній праформі ( пра-і.є. урало-алтайського або з іншого джерела з груз. halli ("смажене *(s)klōibh-) досить важко. Ще менше підстав для припущення про європейське запозичення з зерно") - множина xlebi[1].

Українська здоба "Букет", Україна.

Нарізний хліб.

Людина вирощує зернові культури для харчування приблизно 10 000 років. Раніше зерно мололи, змішували з водою і їли як кашу. Пізніше із зерна дуже грубого помолу і води на гарячих каменях або в попелі пекли хлібні коржі. Подібний хліб і зараз готують у різних частинах світу, наприклад, мексиканську тортилью, індійські чапаті, шотландські та північноамериканські вівсяні коржики.

За археологічними знахідками, хліб відомий понад 5000 років (найдавнішій знахідці хлібних крихт з дикої пшениці - 14 000 років)[3]. Він був важливим продуктом харчування ранніх цивілізацій, зокрема в Єгипті, де вже в той час хліб у великих кількостях виготовлявся в пекарнях. В античні часи єгиптяни мали прізвисько "хлібоїди".

Вже між 2860 і 2840 роками до н. е. єгиптянам було відомо 30 сортів хліба. З Єгипту знання про випічку хліба через Грецію і Римську Імперію потрапили в Європу.

Навіть у період античності було велике різноманіття сортів хліба. У своєму творі грецький автор Автенеус описує різні види хліба, пирогів, печива та інших кондитерських виробів, які були доступні в класичний період. Серед хлібів він згадує корж, який пекли на сковорідці, медовий хліб, "грибний" хліб та військовий хліб, який пекли на рожні. Тип та якість борошна, яке використовувалося для приготування хліба, також були дуже різні. У той час римлянин Дифілус відзначав " хліб, виготовлений із пшениці, в порівнянні з ячмінним хлібом поживніший, легше засвоюється і, принаймні, смачніший ".

Під час Середньовіччя хліб був не тільки основним продуктом харчування, а й частиною сервірування столу.

Тепер для хлібопечення використовують зерно небагатьох видів сільськогосподарських культур: пшениці, жита, ячменю, кукурудзи, проса, рису. У минулому населення багатьох країн використовувало дикі борошнисті рослини. Такі рослини давали багаті на крохмаль і білки борошно не лише із зерна, але й з кореневищ, стебел тощо[4].

Отто Фредеріка Рогведдера вважають батьком нарізного хліба. У 1912 році Рогведдер почав роботу над машиною, що нарізає хліб, але пекарні неохоче її використовували, бо боялися, що хліб швидше черствітиме. Це продовжувалося до 1928, коли Рогведдер створив машину, яка і нарізує, і упаковує хліб. Це значно збільшило популярність нарізного хліба. Пекарня в Чіллікоте, Міссурі була першою пекарнею, що виготовляла нарізний хліб.

Впродовж довгого часу білий хліб вважали хлібом багатих, у той час як бідняки їли темний хліб. Хоча в кінці XX ст. темному хлібу стали віддавати перевагу через вищу харчову цінність, тоді як білий хліб став асоціюватися із неосвіченістю в харчуванні нижчого класу.

Інша важлива подія сталася в 1961 році, коли винайшли машину, яка значно автоматизувала роботу із тістом та значно зменшила період ферментації і час виготовлення одного буханця. Цей спосіб зараз широко використовується у всьому світі.

Звичайний хліб містить у собі поживні речовини, необхідні людині. У хлібі є білки, вуглеводи, вітаміни груп В, РР, мінеральні сполуки, наприклад, життєво важливі організму солі кальцію, заліза, фосфору. І що ще важливо, хліб має рідкісну властивість - він не приїдається, не може набриднути людям. Сьогодні хлібом людина майже наполовину вдовольняє потребу організму у вуглеводах, на третину - в білках, понад половину - вітамінів групи В, солях фосфору і заліза. Хліб на 30 % покриває нашу потребу в калоріях. Деякі вчені вважають, що властивість хліба викликати в людини почуття ситості залежить від глютамінової кислоти, котра міститься в білкових речовинах хліба та відіграє важливу роль у процесах обміну в організмі. Цим, на думку фахівців, пояснюється прагнення голодної людини вгамувати голод насамперед хлібними продуктами.

Приблизно 100 років тому людина в середньому споживала 1 кг хліба на добу, сьогодні ми споживаємо лише 300-400 г, у майбутньому ця цифра може знижуватися, оскільки розширюється асортимент споживаних продуктів. Проте при вживанні і такої кількості хліба в організм людини надходить більше вуглеводів, ніж потрібно за нормами, розробленим фахівцями у сфері науки про харчування. Особливо це стосується людей, зайнятих розумовою працею.

Людям з проблемами шлунково-кишкового тракту варто відмовитись від споживання чорного хліба, оскільки там багато клітковини і висока кислотність, що може подразнювати оболонку шлунка. Таким людям рекомендовано вироби з борошна І ґатунку вчорашньої випічки або підсушені вироби: сухарі, бублики тощо. Обмежити споживання хліба потрібно людям хворим на цукровий діабет, тому що це вуглеводний продукт. При порушені обмінних процесів варто вживати так звані "чорні" сорти хліба.

Хліб є основним продуктом харчування в Європі, Америці та на Близькому Сході і в Північній Африці, на відміну від Східної Азії, де основним є рис. Хліб, як правило, виготовляють із пшеничного борошна. Завдяки високому вмісту клейковини (яка дає пористість і еластичність тіста), пшениця є найпоширенішим зерном, яке використовується для приготування хліба, але також для хліба використовують інші зернові, такі як жито, ячмінь, кукурудзу, овес, як правило, але не завжди, в поєднанні з пшеничним борошном.

Білий та сірий хліб.

Залежно від виду борошна, яке використовується для приготування тіста, хліб поділяється на житній, пшеничний, житньо-пшеничний і пшенично-житній; від способу випікання - формовий і подовий; від рецептури - простий і поліпшений.

За видом борошна:

Хліб із житнього борошна. До простих видів хліба з житнього борошна належать: хліб з оббивного, з обдирного та із сіяного борошна. Поверхня хліба з сіяного борошна, як правило, гладенька, з оббивного - шорстка, з наколеннями або без них; колір від світло-коричневого (сіяного) до темно-коричневого (оббивного).

Хліб із житньо-пшеничного борошна. У ньому переважає житнє борошно. За рецептурою поділяється на простий і покращений. Найпоширенішим простим житньо-пшеничним хлібом є хліб з оббивного борошна. Для його приготування використовують борошно житнє оббивне і пшеничне оббивне у співвідношенні 60:40.

Хліб із пшенично-житнього борошна має в рецептурі переважно пшеничне борошно. Його асортимент неширокий. З простих видів найпоширеніший оббивний, а з поліпшених - оббивний заварний. Пшенично-житній оббивний простий хліб виготовляють із суміші оббивного борошна пшеничного і житнього (70:З0). Пшенично-житній оббивний заварний хліб виготовляють з борошна пшеничного оббивного і житнього оббивного (70:25). Частину житнього оббивного борошна (5 %) заміняють на житній солод. Цим і відрізняється рецептура заварного житньо-пшеничного оббивного хліба від простого хліба. Він має темну м'якушку і темну глянцеву поверхню.

Хліб із пшеничного борошна. Асортимент поліпшеного пшеничного хліба ширший, ніж простого. Для виготовлення такого хліба використовують усі сорти пшеничного борошна, за винятком оббивного.

За способом випікання:

Каленик - хліб з калиновими ягодами;

Си́тник - хліб з ситного борошна, тобто борошно дрібного помолу, просіяного крізь сито;

Питльо́ваник - хліб з питльованого борошна ("питльованки"), тобто борошна особливо дрібного помолу, отриманого на питлі.

Опара.

Якість хліба з пшеничного борошна залежить переважно від реологічих властивостей клейковини. Хліб, виготовлений з пшеничного борошна, з якого завдяки клейковині тісто отримується із підвищеною еластичністю та пониженою розтягуваністю, має низькі показники якості: понижений об'єм, малорозвинуту пористість й блідну кірку. Мала розтягуваність або міцна клейковин часто асоціюється із пониженою активністю амілолітичних ферментів борошна. Блідна скоринка хлібу може бути наслідком або нестачі відновлюючих цукрів або продуктів гідролізу білка - пептидів й амінокислот, сполук, які беруть участь у реакціях меланоїдиноутворення.

Глютенове вікно як показник розтягуваності тіста. Випічка з тіста із розвиненим глютеновим каркасом є менш крихкою.

Сполуки бісульфіту натрію, цистеїну, глутатіону, аскорбінової кислоти, лецитину мають покращувальний вплив на реологічні властивості клейковини, тіста й якість хліба[5][6][7][8]. Ліпіди беруть участь у формуванні білкового комплексу клейковини пшениці, визначаючи хлібопекарські властивості пшеничного борошна[9]. Додавання незначних кількостей фосфоліпідів (до 0,3 % від маси борошна) відбувається зміна реологічних характеристик клейковини[10].

Борошно виготовляється із зерен, роздрібнених до порошкоподібного стану. Саме від борошна залежить основна структура випеченого хліба. Найпоширеніша борошно житнє, ячмінне, кукурудзяне та інші, але для приготування хліба найчастіше використовується пшеничне борошно, розмелене за спеціальною технологією. У середньому зерно в процесі перетворення на борошно проходить шлях до 5 км по різних поверхах сучасного млина. З борошном у хліб потрапляють крохмаль і білки.

У східних і західних слов'ян для заквашування тіста застосовувалися великі дерев'яні посудини - діжі.

Заквашування з хімічної точки зору

Простий метод заквашування тіста для хліба - використання хімічних речовин для отримання газоподібних речовин у тісті. Існує два найпоширеніших методи. По-перше, можна використовувати розпушувач або борошно до складу якого входить розпушувач. По-друге, можна використовувати кислотний інгредієнт, такий як маслянка, і додати харчову соду. Результатом реакції кислоти і соди буде газоподібна речовина.

Хімічно заквашений хліб також називають "швидким хлібом" і "хлібом на соді". Цей метод широко використовується при випічці кексів і солодкого хліба, такого як банановий хліб.

Заквашування дріжджами

Багато сортів хліба заквашують на дріжджах. Дріжджі викликають бродіння вуглеводів у борошні і цукрі, при цьому виділяється діоксид вуглецю. Більшість виробників і пекарень у Європі та США використовують для тіста хлібопекарські дріжджі. Вони дають постійний, швидкий і випробуваний результат. Менш поширеною є дріжджова закваска на основі квіток хмелю. Такий спосіб заквашування менш зручний для промислового виробництва (тісто підходить значно довше і іноді спостерігається його закисання), проте хліб на хмелю вважається кориснішим для людини і тому виробляється в невеликих кількостях як дієтичний продукт.

Як хлібопекарські дріжджі, так і метод випікання хліба із сухою закваскою слідують однаковому шаблону. Вода змішується з борошном, сіллю і розпушувачем (хлібопекарські дріжджі або суха закваска). Інші добавки ( спеції, трави, жири, зерна, фрукти тощо) не є необхідними для хлібобулочних виробів, але часто використовуються. Замішаному тісту дають піднятися один або більше разів (триваліший час підйому приводить до кращого смаку, тому пекарі часто збивають тісто і дають йому піднятися знову), потім надають тісту форму батонів або закладають у хлібопекарські форми і, можливо, після додаткового підйому тіста, хліб випікають.

Багато сортів хліба (такі, як відомий французький багет) роблять з безопарного тіста, всі компоненти якого відразу змішуються разом, і після підйому тісто випікається. В інших випадках тісто може бути зроблено на опарі, для якої певна кількість борошна, води і закваски змішують і дають бродити певний час. У день випікання додаються інші інгредієнти, а інша частина процесу збігається з випічкою з безопарного тіста. В такому випадку виходить смачніший хліб з кращою текстурою. Багато пекарів вважають, що тісто на опарі є компромісом між надійними результатами хлібопекарських дріжджів і смаком/складністю більш довгого бродіння. Це також дозволяє при випічці використовувати мінімальну кількість хлібопекарських дріжджів, які в перший час після появи були дефіцитним товаром і коштували досить дорого.

Закваска

Кислий смак закваски і хліба на її основі відбувається не від дріжджів, а від молочнокислих бактерій, з якими дріжджі живуть у симбіозі. Молочнокислі бактерії харчуються побічними продуктами бродіння дріжджів і, у свою чергу, роблять культуру в цілому кислішою, виділяючи молочну кислоту, яка не дає заквасці зіпсуватися (оскільки більшість мікробів не здатні вижити в кислотному середовищі). Спочатку весь хліб готувався на заквасці, а процес заквашування залишався незрозумілим до XIX століття, коли за допомогою мікроскопа вчені змогли виявити мікроби, які змушують тісто підніматися. З тих пір проводилася селекція і культивація дріжджів з метою підвищення надійності і швидкості ферментації. Потім мільярди цих клітин пакували і продавалися як "Хлібопекарські дріжджі". Хліб, зроблений на основі таких дріжджів не кислий, оскільки в ньому немає молочнокислих бактерій. Пекарі по всьому світу швидко прийняли ці дріжджі, оскільки випікання хліба з їх допомогою ставало простим, а функціонування пекарні стало гнучкішим. Крім того, процес випікання став більш швидким, що дозволило пекарням випікати свіжий хліб тричі на день. Тоді як пекарні в Європі продовжували пекти хліб на основі закваски, в США закваску повсюдно замінювали дріжджами.

У СРСР перший завод з виробництва кормових дріжджів побудований в 1935 році. Як вихідну сировину на ньому використовували відходи целюлозної і деревообробної промисловості, бавовняне лушпиння, кошики соняшнику, стрижні кукурудзяних качанів, бурякову мелясу, картопляну мезгу, виноградні вичавки, пивну дробину, а також барду спиртових виробництв. Найперші дріжджі були вирощені на деревині. Для цього, подрібнивши її піддавали гідролізу. Целюлоза перетворювалася на цукор. Потім сироп очищали, додавали мінеральні солі і перекачували у ферментер. Коли урожай дозрівав, мікробна маса спрямовувалася на очищення і сушку. Виходив порошок, що містив більше 50 % білка.

З 1947 р. цей порошок почали використовувати в хлібопекарській промисловості для того щоб отримати швидкий і дешевий хліб. Тісто на природних дріжджах (як солодових, так і хмелевих) дозріває набагато повільніше. Вартість закваски з хмелю та солоду вище.

Виготовлення хлібобулочних виробів поділяється на такі операції:

підготовка сировини до виробництва - перемішування, просіювання борошна, розчинення масла, дріжджів, розчинення солі у воді, підготовка заквасок, замішування опари;

замішування тіста, його бродіння;

формування хлібобулочних виробів - поділювання, округлювання, закатування тіста;

вистоювання (ферментація), щоб тісто остаточно збільшилося в об'ємі (стало пухкішим)

випікання;

охолоджування;

нарізання, пакування, підготовка до транспортування.

На фото показано етапи виготовлення подового хліба

Відкрита хлібопічка із свіжовипеченим хлібом.

Останнім часом повертаються традиції домашнього хлібопечення. Сучасні хлібопічки дозволяють, не витрачаючи багато зусиль, готувати вдома смачний якісний хліб та спрощують виготовлення тіста.

Свіжий хліб цінується за свій смак та колір. Підтримання свіжості дуже важливе, щоб зберегти хліб смачним. Хліб кладуть у герметичні ємності, такі як хлібниці, щоб зберегти свіжість. Поверхня хліба, який тримають у теплому вологому оточенні, сприйнятлива для росту цвілі. Хліб швидко черствіє при низьких температурах, хоча за утримання його в холоді менш ймовірно, що буде рости пліснява.

Хліб черствіє внаслідок того, що крохмальні полісахариди, які входять у його склад, переходять з розчинного стану в нерозчинний.[11] Щоб хліб якомога довше не черствів, виробники додають у хліб клейстеризований крохмаль, мальтозні сиропи, патоку, солодові препарати[11]. З цією метою можуть застосовуватись і поверхнево-активні речовини: поліоксиетиленстеарат, моно- і ди гліцериди стеаринової кислоти[11]. Деякий час зберегти хліб свіжим допомагають полімерна плівка або парафінований папір. Найкраще зберігати свіжий хліб на морозі.[11].

Хліб добре зберігається у ящику з кераміки з отворами для повітря.

У герметичній посудині з пластмаси хліб довше залишається свіжим, але може також швидко пліснявіти.

Дерев'яні ящики чи папір висмоктують з хліба вологу, і він сохне. Теж саме стосується зберігання в холодильнику, якщо хліб не поміщено в полімерний мішок.

Для багатьох культур світу хліб не тільки основний продукт харчування. Молитва "Отче наш", наприклад, містить такі рядки: "Хліб наш насущний дай нам сьогодні". "Хліб" тут мають на увазі як потреби для життя взагалі. В Ізраїлі на робочих демонстраціях основне прохання було "роботу, хліб", а в 1950-х роках бітники використовували слово хліб як евфемізм для грошей. У СРСР Володимир Ленін та інші більшовики обіцяли "Мир, землю і хліб", що пізніше стало головним лозунгом радянської пропаганди. В Україні є традиція зустрічати гостей хлібом і сіллю.

Політично вимога хліба завжди мала велике значення:

Найповнішу, на сьогодні, культурно-історичну працю про хліб написав письменник і історик культури Генріх Едуард Якоб (1889-1967) під назвою "Шість тисяч років хлібу". Гамбург: Rowohlt 1954.

Багети

У багатьох країнах існують свої національні рецепти приготування хліба:

Хліб усьому голова!

Калач приїсться, а хліб ніколи.

Яка пшениця, така й паляниця.

Легкого хліба захотів.

Де хліб і вода, там нема голода.

З полови хліба не спечеш.

Коли хліб на столі, то стіл - престіл, а коли хліба ні шматочка, тоді стіл лиш гола дошка.

Народні прислів'я та приказки про хліб

Українці, як землеробський народ із давніми традиціями, здавна використовували жито і пшеницю як головні харчові культури. Тому українці дуже шанували хліб. Хліб на столі вважався найбільшою святинею. Хліб-сіль, подані гостеві на вишитому рушнику, були й залишаються вищим проявом гостинності. З хлібом пов'язано безліч звичаїв і повір'їв, наприклад, хліб дозволялося різати тільки у висячому положенні і тільки в напрямку до себе. Якщо шматок хліба впав, його слід було підняти, поцілувати і знову покласти на стіл, бо викинути шматок вважалося святотатством. У цих звичаях виявився постійний острах голоду, який переслідував предків сучасних українців[12] "Забудьок" (хліб, забутий у печі) використовували для того, щоб допомогти щось забути, наприклад дівчині, яка виходила заміж - скоріше забути батьківську домівку, худобі купленій на ярмарку - забути старого господаря.

Українці хліб вшановують як святиню, в народі про нього так і кажуть: "святий хліб". Великим гріхом вважається викинути навіть маленький шматочок. Колись вірили, що на тому світі люди, які без пошани ставилися до хліба, збиратимуть усі викинуті під час земного життя крихти. Залишки хліба віддавали свійським тваринам або спалювали в печі.

Хліб на українському вишитому рушнику.

Хліб є символом добробуту. Побажання "хліб та сіль" прикликає до родини багатство. Хлібні жертви у давнину приносили хатнім духам, зокрема домовику, духам землі - щоб добрий був урожай, водянику - щоб не топив худоби та людей.

Хліб і досі відіграє важливу роль у весільних та поховальних обрядах. Учені вважають, що серед інших слов'янських обрядових дійств українське весілля посідає перше місце за повнотою застосування ритуального хліба, починаючи від моменту сватання.

У весільній церемонії коровай бере участь від початку і до кінця. Ним благословляють молоду пару батьки. Гості, обдаровуючи молодих, подарунки кладуть "на коровай" чи "до короваю". Врешті, святкування завершується поділом короваю. Серединка дістається молодятам, як символ зародження нового життя. Потім староста ділить коровай між гостями, а основа, або так звана "підошва" віддається музикантам за веселу музику. Часто перед цим молодь, яка залишилася до кінця, танцює з підошвою. Це називається "розтанцювати коровай".

Англійські сендвічі.

Один з найпопулярніших різновидів бутербродів - сендвіч був названий на честь графа Сендвіча - відомого картяра. Саме він вигадав класти м'ясо між двома скибками хліба, щоб не забруднити руки за картярською грою.

З перших століть нашої ери в Індії існував закон, за яким злочинців карали тим, що на певний час забороняли їсти хліб. При цьому індійці були впевнені, що той, хто не їсть хліб, матиме погане здоров'я і нещасну долю. І говорили при цьому: "Все є їжа, але хліб є її велика мати".

Виявляється, що запах хліба - один із найбагатших і складніших за своїм складом. Виникає він при взаємодії понад шістдесяти ароматичних елементів.

З одного зернятка виходить близько двадцяти міліграмів борошна, і це означає, що для випікання одного буханця потрібно борошно від помелу приблизно 10 тисяч зерен.

↑ Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. - К. : Наукова думка, 2012. - Т. 6 : У - Я / укл.: Г. П. Півторак та ін. - 568 с. - ISBN 978-966-00-0197-8.

↑ Словник української мови: Том одинадцятий Х-Ь / Редкол. І. К. Білодід та ін., редактор тому: С. І. Головащук - К.:"Наукова думка", 1990 (с.:78)

↑ Вчені відкрили найдавніший рецепт хліба, який робили первісні люди

↑ М. Л. Рева, Н. Н. Рева Дикі їстівні рослини України / Київ, Наукова думка, 1976-168 с. - С.78

↑ Хорошева Е. В. Применение аскорбиновой кислоты в хлебопечении / Е. В. Хорошева, О. А. Федосова, А. Г. Шлейкин Актуальные вопросы биоинженерии.(рос.)

↑ Пащенко Л. П. Техология хлебобулочных изделий.

↑ Ауэрман Л. Я. Технология хлебопекарного производства.(рос.)

↑ Цыганова Т. Б. Технология хлебопекарного производства.(рос.)

↑ Назаренко Е. А. Изменение липидов в процессе приготовления хлеба из пшеничной муки первого сорта.(рос.)

↑ Харгривс Н. Жидкие хлебопекарные улучшатели // Хлебопекарное и кондитерское производство. - 2003. - № 8. - с.5(рос.)

↑ Микитин К. Свежий хлеб из холодильника // Химия и жизнь. - 1990, № 1. ISSN 0130-5972 (с.: 110)

↑ Чугуєнко М. В. Моя Україна. Ілюстрована енциклопедія для дітей. - Харків: Веста: Видавництво "Ранок", 2006. - 128 с. іл.

Хлеб в нашем доме. Рецепты с использованием хлеба / Кузьминский Р. В., Поландова Р. Д., Патт В. А., Кочергин В. В. - 2-е, стереотипное. - Москва : "Лёгкая и пищевая промышленность", 1982. - 112 с. - Дополнительный тираж 200 000 прим. (рос.)

Технологічне устаткування хлібопекарського, макаронного і кондитерського виробництв / В.Ф.Петько, О.І.Гапонюк, Є.В.Петько, А.В.Ульяницький; За ред. О.І.Гапонюка. - К. : ЦУЛ, 2007. - 432 с. - ISBN 978-966-364-488-2.

Технологія борошняних кондитерських і хлібобулочних виробів / За заг. ред. Г.М.Лисюк. - Суми : Університетська книга, 2009. - 464 с. - ISBN 978-966-680-437-5.

ДСТУ 2120-93. Хлібопекарське виробництво. Терміни та визначення

ДСТУ 2209-93. Борошно, побічні продукти і відходи. Терміни та визначення

Народні традиції випікання хліба в українців наприкінці ХІХ - на початку ХХІ століття (за матеріалами Південно-Західного історико-етнографічного регіону): [монографія] / А. В. Зюбровський. - Київ: Наукова думка, 2018. - 189 с. - (Проект "Наукова книга" (Молоді вчені)). - ISBN 966-00-1646-0.

Хлеб, печения // Пища и питье крестьян-малороссов, с некоторыми относящимися сюда обычаями, поверьями и приметами / В. Щ. [Варвара Щелоковська] / Этнографическое обозрение, № 1-2, Кн. XL-XLI / Янчук Н. А. (ред.). - М.: Т-во Скороп. А. А. Левинсон, 1899. - С. 274-279. (рос. дореф.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Хліб - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
харчовий продукт з борошна Хліб - харчовий продукт, що випікається з борошна [1] [2] . До хлібів відносять цілу групу основних продуктів, які виробляються способом випікання або смаження. Вихідним матеріалом є тісто, до складу якого входить борошно і вода, в які зазвичай додають дріжджі, закваску або розпушувач тіста. Можливі й інші додатки.

# data[].attributes.headline
Крістіна Зінець. Люди вручну сіяли зерно, а потім за допомогою серпа збирали урожай

# data[].attributes.subject
Крістіна Зінець. Люди вручну сіяли зерно, а потім за допомогою серпа збирали урожай

# data[].attributes.body
Люди вручну сіяли зерно, а потім за допомогою серпа збирали урожай, приступаючи до роботи ще вдосвіта. Зрізані колоски зв'язували у снопи й залишали сушитися. Потім молотили ціпом, а згодом — на водяних млинах і вітряках.
Для щоденного вживання пекли хліб із борошна грубого помелу, а от білий хліб їли лише у великі свята. Випікання хліба вважалося великим ритуальним дійством. «Майструючи» хліб, господиня мусила одягти все чисте, а перед цим — причепурити світлицю й приготувати рушники: на один клали хліб, іншим — накривали буханець, аби він «дійшов».

# data[].attributes.headline
Демидко Іван

# data[].attributes.subject
Демидко Іван

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дума про хліб

Ця тема - водночас проста й складна. Проста, бо немає людини, яка б не могла б сказати, що таке хліб. Складна, бо надто символічною є ця річ для всіх нас.

Далі треба писати, що без хліба людина не проживе. Проблема в тому, який хліб мати на увазі. Так, хліб входить до денного раціону, мабуть, 90 % землян і в багатьох мовах символізує їжу як таку. Але дуже небезпечно зупинятись тільки на житньому чи пшеничному хлібі. Думаю, тут треба говорити власне про людське щастя.

Найщиріші уявлення про щастя зустрічаємо у святкових побажаннях, коли зичать, щоб був:

Мир на землі та

Хліб на столі.

Це правда, та не вся. Приклад сучасних розвинених держав доводить, що й надмір хліба на столі не робить людину щасливою. Більше того, як стверджує статистика, найбільший відсоток самогубців у світі приходиться на американських мільйонерів - людей, які могли б кожний прогодувати кілька областей, а то й маленьку державу! Чому ж ці люди йдуть із життя?

"Не хлібом самим буде жити людина..." Наскільки вірні слова! Скільки суспільних експериментів (наприклад, соціалізм в СРСР та Китаї) провалилося через неврахування цього. Неправда, що у здоровому тілі - здоровий дух. Радше, навпаки. Залізне здоров'я і тугі м'язи ще нікого не врятували від страху за життя рідних, невизначеного майбутнього, незнання цілі у житті, не навчили справжніх людських відносин. У багатьох тюрмах спостерігають ситуацію, коли кремезні "бугаї" виструнчуються перед худорлявими "авторитетами", які беруть гору тільки силою духу. Та й у фізичному світі те ж саме - смерть приходить тоді, коли із сильного тіла виходить невидиме життя. І тут уже нічого заподіяти неможливо.

Людині для повноцінного існування духовний хліб потрібен так само, як і фізичний. Культура, освіта, переконання, внутрішня шляхетність, чуйність і такт - все це потрібне гармонійній особистості. Але найбільше людині потрібен Хліб життя, Слово Боже. Довгі роки ми спочатку відкрито воювали з ним, а потім просто замовчували, прикриваючись розмовами про необхідність "бути як всі", "головне - без крайнощів і збочень", "це - моя особиста справа..." Тепер - унікальний час свободи й права вибору. Ніщо так не змінює людину на краще, ніж наслідування біблійних ідеалів.

Ми - свідомі особистості і не можемо ухилятися від складних рішень тільки тому, що "так роблять всі", а "так не робить ніхто". Настав час власної відповідальності. Для щастя потрібен хліб фізичний, але духовний - необхідний.

# data[].attributes.attachment_link.title
Дума про хліб - шкільний твір

# data[].attributes.attachment_link.description
Шкільний твір на тему "Дума про хліб" - розвиток зв'язного мовлення, зразок та варіанти написання на УкрЛібі

# data[].attributes.headline
Прислів'я про хліб

# data[].attributes.subject
Прислів'я про хліб

# data[].attributes.body
Ярослав Пертель

# data[].attributes.headline
Макогін Поліна

# data[].attributes.subject
Макогін Поліна

# data[].attributes.body
Тільки-но з печі,
Скоринка в золі –
Свіжа хлібина
Лежить на столі.
День розпочався
З цієї хлібини…
В ній наш достаток,
Могутність країни,
Наших морів
Нестривожена синь,
Шлях до зірок
У космічну глибінь.
Кажуть в народі
Правдиві слова:
Хліб-годувальник –
Всьому голова

# data[].attributes.headline
Демидко Іван

# data[].attributes.subject
Демидко Іван

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Хліб - найважливіший і незамінний атрибут обіднього столу в усьому світі. Наші предки, яким важко діставався хліб, цінували його і поважали, знали хліба справжню ціну. Хліб рятував від голоду і в війну, і в неврожайні роки. Народ оспівував хліб, ставився до нього дбайливо і трепетно. До нас дійшла величезна кількість прислів'їв про хліб, які ще раз доводять його цінність і значимість.

Хліб всьому голова

Що за горе, коли біля річки без хліба не сидів.

Бережи хліб для їжі, а гроші для біди.

Чия земля, того і хліб.

Без хліба і у води зле жити.

Без хліба і ситник в честь.

Стара хліб-сіль не забувається.

Хліб і сіль! - Їм, да свій. - Хліб є! - Так ніде сісти.

Працюй до поту, з'їж хліба вдосталь.

У голодного хліб на умі.

Без хліба не обідають.

Кажуть - хліби варять, а щі печуть.

Їж і пироги, та хліб вперед бережи.

Від хліба хліба не шукають.

Чоловік - як би хліба нажити, а дружина - як би чоловіка позбутися.

Як би всяке зерно в засіки потрапляло, так багато б хліба було.

Ми люди не горді: немає хліба, подавай пироги.

І хліб по своїй стороні нудьгує.

У жебрака хліб на умі, у скупого і скоринки на рахунку.

Однаково, що хліб, що горобина: обидва кислі.

На хліб та на дітей недовго посердишся.

Хто хлібом годує, тому і пісеньку співай.

Не давай голодному хліба різати.

Дай, кума, щец, та й хлібець твій.

Жити будком - не ламати хліб ломком, а скибкою.

На панському полі хліба не заробиш.

З суду не гроші, а з потрави не хліб.

Не всякий хліба оре, та всяк його їсть.

Живе - хліб жує; спить - небо коптить.

Була б голова на плечах, а хліб буде.

Де господар ходить, там земля хліб родить.

Дожили до палиці, що ні хліба, ні муки.

Не залишай на завтра справи, а залишай хліба.

Їдь на день, а бери хліба на тиждень.

Пироги до того доведуть, що і хліба не дадуть.

Гній спровадиш, так і хліба привезеш.

Житній хліб - всьому голова.

Де горох посередь ниви, з краю хліба не буде.

Як хліб дійшов, так пиріг пішов, а пиріг дійшов, так млинець пішов, а млинець дійшов, так в світ пішов.

На бездонну кадь хліба не напасешся.

Нехай краще утроба лопне, ніж добру пропадати...

Хто товче, той і хліб пече.

У хліба не без крихт.

Був би хліб, а у хліба люди будуть.

В поле - по хліб, в ліс - по дрова.

Не кожен ріллю оре, а всяк хліб їсть.

Самотньому де хліб, там і кут.

Тваринка водитися, де хлібу народитися.

Поганий обід, коли хліба немає.

Косив батько, косив я, накосили стоги два, - прийшла коза, відразу з'їла.

Доплясались, що без хліба залишилися.

Короткозорий - через хліб та пиріг.

Хліб хлібу брат.

Є хліба край, так і під ялиною рай.

Не біда, що в хлібі лобода, то біда, коли немає ні хліба, ні лободи.

Не кожен оре, хто хліб їсть.

У лісі дров багато, та хліба немає.

Бережи хліб в кутку, а гроші - в вузлу.

Без солі не смачно, а без хліба не ситно.

Потом видобутий хліб і черствий солодкий.

Купець - торгом, піп - горлом, а мужик горбом хліб добуває.

Сон миліше батька і матері.

Не тримай гроші в вузлику, тримай хліб в куточку.

Не важко суму носити, коли хліб в ній є.

Без хліба шматка всюди туга.

За хлібом-сіллю всякий жарт хороший.

Не працювати - хліба не добитися.

Думай не думай, а краще хліба-солі не придумаєш.

Побило градом хліб і у сусіда, та мій тим не встане.

Зберігай хліб на обід, а слово на відповідь.

Один хліб приїдлів.

Чужі хліби приїдливі.

У багатого вантаж на кораблі, у бідного хліб на умі.

Слову - віра, хлібу - міра, грошам - рахунок.

У кого хліб родиться, той завжди веселиться.

Від хліба-солі не відмовляються.

З одного борошна хліба не спечеш.

Де хліб, тут і миші.

Захочеш їсти - про хліб заговориш.

Поки на току ціп, буде і на столі хліб.

Невіяний хліб не голод, а посконна сорочка не нагота.

Такий товкач і хліб їсть.

Не буде хліба, млинці будемо пекти.

Хороший хліб-сіль, та все скоринки.

Без сохи і борони і цар хліба не знайде.

Їж хліб, коли пирогів немає.

Калач скоро приїсться, а хліб ніколи.

Сім верст кисіль сьорбати.

І собака на того і не гавкає, чий хліб їсть.

З семи печей хліби їв.

У боргах - не гроші, в снопах - не хліб.

Дорогий хліб, як грошей немає.

Дорвалася свиня до чистого хліба.

До завтра залишають тільки хліб, а не справи.

Хто на небо дивиться, той без хліба сидить.

Після хліба-солі обід сном золотять.

У кого багато хліба - так свиней заведи, а у кого багато грошей - так млин зніми.

У голого часом буває бенкет горою, та гірко після бенкету - ходити за хлібом по світу.

І багатий мужик, та ще й без хліба - не селянин.

Біл сніг, так по ньому собака біжить, чорна земля, та хліб родить.

Не товчене, так і не пшоно; не мелений хліб - не мука.

Як хліб та квас, так все у нас, а скатертина зі столу, так і дружба спливла.

Хороша бійка, та на хліб не сходиться.

У нашого батька не як у мужика: пряники ламай, та зі щами сьорбай, а сядеш їсти - і хліба в честь.

Гармонюшка-матінка краще хлібця-батюшки.

Не шуба гріє, а хліб.

У Москві хліба не молотять, а більше нашого їдять.

Легко за готовим хлібом на полатях спати.

Був би хліб, а мишки будуть.

Чий хліб їси, того і звичай тіш.

Не дивися в небо - там немає хліба, а до землі нижче - до хліба ближче.

Грошам рахунок, а хлібу міра.

Всяк на себе хліб добуває.

У Москві недороду хліба не буває.

Яка земля, такий і хліб.

Мужик на щастя сіяв хліба, а вродила лобода.

Снігу надує - хліба прибуде, вода сіна набереться.

Не хлібом єдиним сита людина.

Як хліба край, так і під ялиною рай, а хліба ні шматка, так і в теремі туга.

Без хліба і без каші ні в що і праця наша.

Голодний і патріарх хліба вкраде.

Нам хлібця подай, а розжуємо ми і самі.

На щастя мужик і хліб сіє.

Без солі, без хліба - половина обіду.

Моє - що хочу, те й роблю: хочу - з хлібом їм, хочу - масло пахтаю.

Де бур'ян цвіте, там хліб в'яне.

Гірка робота, та хліб солодкий.

Посконна сорочка не нагота, хліб з половою не голодня.

Буде хліб - буде і обід.

Є хліб - так їж, а немає - так гляди.

Не чекай врожаю, сій жито - хліб буде.

Голодній кумі хліб на умі.

Рано вставати - багато хліба добувати, а довго спати - борг наспати.

Картопля хлібу підмога.

Купила б собака хліба на обід, та грошей немає.

Відрізану скибу до хлібу не приставиш.

Без солі хліб не їжа.

Не від хліба ходять, а до хліба.

Гній у бога хліб краде.

Гіркий обід без хліба.

Там хліб не народиться, де хто в полі не працює.

Коли хліб посієш в погоду, більше народиться приплоду.

Хліба край - і під ялиною рай, хліба ні шматка і в полатях візьме туга.

Хто невтомно працює, той без хліба не буває.

Розмовою ситий не будеш, якщо хліба не здобудеш.

Калач хліба не замінить.

Як живемо? - Хліб жуємо, в воду вмочуємо, та так і оторочуваємо.

Не обіцяй собаці пирога, а кинь шматок хліба.

У всякому хлібі не без полови.

Хто краде, той журиться, а ми живемо - хліб-сіль жуємо.

Як хліб на стіл, так і стіл престол, а як хліба ні шматка, так і стіл дошка.

Всім досита їсти, так і хліба не стане.

Який у хліба, такий і у справі.

Був би хліб, а зуби знайдуться.

Наші приказки близько хлібної кірки.

Хто позіхає, той воду п'є.

Назви хоч пиріжком, тільки в піч не сади.

Не удобрити жито, збереш хліба на гріш.

Чужий хліб завжди смачний.

Цельба голодному - хліб з водою.

Не личить пироги розбирати, коли і хліба немає.

Не в пору обід, як хліба в будинку немає.

Житній хлібчик- калачу дідусь.

Живе не бідно: купить хліб попудньо, у сусіда пообідає, на річку пити збігає.

Який не є урод, а хліб несе в рот.

Море - наше поле: дає і рибу, дає і хліб.

Велика твоя хліб-сіль, а все скоринки.

Хоча хліба ні шматка, та чолов'яга без уска.

Радий би душею, так хліб чужий.

Брат-то ти мій, та їж хліб свій.

Без солі, без хліба худа бесіда.

Не помічати, так і хлібця не їсти.

Треба хліба і на після обіду.

Діжі не замісиш і хлібця не поїси.

Тому, хто заздрит, і свій хліб не солодкий.

Дадуть хліба - дадуть і ділка.

На сіль п'ється, на хліб спиться.

Піт на спині - так і хліб на столі.

І пес перед хлібом упокорюється.

Російська людина хліб-сіль водить.

Краще хліб з водою, ніж пиріг з бідою.

Поки є хліб та вода - все не біда.

Гроші люблять рахунок, а хліб - міру.

Робітні діти - батькові хліб.

Коли ти, бабуся, ворожити стала? - А тоді, як хліба не стало.

Нема хліба ні шматка, забере і в світлиці туга.

Полінитися- і хліба позбутися.

Їж борщ з м'ясом, а немає, так і хліб з квасом.

Кинь хліб позаду, опинишся попереду.

Близько хліба і миші водяться.

Коли зголоднієш, то, як хліба дістати, здогадаєшся.

Без ножа хліба не відріжиш.

Слово до відповіді, а хліб - до обіду.

Зберігай хліб про їжу, а копійку про біду.

Не бенкети бенкетувати, коли хліб засівати.

Лінивий завжди так: хліба давай по пуду, а працювати не буду.

Гречана каша - матінка наша, а хлібець житній - батько наш рідний.

Не за грибами ходити, коли хліб молотити.

І худий живе та хліб жує.

Не для Ісуса, а для хліба куса.

У безчестя - не гроші, в потраві - не хліб.

Їдеш на день - хліба бери на тиждень.

Хто працювати радий, той буде хлібом багатий.

Той щасливий, у кого є хліб з душу, сукні з тушу, грошей з нужу.

Все по-старі: з чого хліб, з того і сухарі.

Багато снігу - багато хліба, багато води - багато трави.

Полотняна сорочка не нагота, а невіяний хліб не голод.

Часом і кусень за цілий хліб.

Шукай так, як хліб шукають.

Гриб не хліб, ягода - трава.

Хоча хліба крома, та воля своя.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
прислів'я про хліб

# data[].attributes.attachment_link.title
Прислів'я про хліб

# data[].attributes.attachment_link.description
Хліб - найважливіший і незамінний атрибут обіднього столу в усьому світі. Прислів'я про хліб.

# data[].attributes.headline
коробочка аріна

# data[].attributes.subject
коробочка аріна

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Коритова

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісня про хліб

# data[].attributes.headline
Коваленко Валерія

# data[].attributes.subject
Коваленко Валерія

# data[].attributes.body
Хоч не солодкий, та дуже смачний,
Хоч сам маленький, проте дорогий.
Сядемо обідати – він на столі.
Люблять його і дорослі, й малі.

# data[].attributes.headline
Крістіна Зінець. Перший хліб - історія виготовлення першого хліба.

# data[].attributes.subject
Крістіна Зінець. Перший хліб - історія виготовлення першого хліба.

# data[].attributes.body
Вперше хліб з'явився на Землі ще понад 15 тисяч років тому. Життя наших предків у ті далекі часи було геть нелегким. Головною турботою була турбота про їжу. У пошуках їжі вони і звернули увагу на злакові рослини. Довгий час люди вживали в їжу зерна в сирому вигляді, потім навчилися розтирати їх між каменями, отримуючи крупу, й варити її. Так і з'явилися перші жорна, перше борошно, перший хліб...
Між іншим, перший хліб мав вигляд рідкої каші. На той час людина вже навчилася видобувати вогонь і застосовувала його для приготування їжі. В процесі експерементів хтось виявив - якщо підсмажені зерна роздрібнити та змішати з водою, каша виходить набагато смачніше тої, яку він їв з сирих зерен. Це і стало другим відкриттям хліба. Й саме відтоді наші далекі пращури з густої зернової каші стали випікати прісний хліб у вигляді коржа.

# data[].attributes.headline
Ярослав Пертель 

# data[].attributes.subject
Ярослав Пертель 

# data[].attributes.headline
Катерина Зелик

# data[].attributes.subject
Катерина Зелик

# data[].attributes.body
Хліб - смакує з борщом

# data[].attributes.headline
хвалить його кожен,<

# data[].attributes.body
хвалить його кожен,
любить його кожен.
І дня ми безнього,
прожити не можем.
(Хліб)

# data[].attributes.headline
коробочка аріна. Прислів`я та приказки про хліб

# data[].attributes.subject
коробочка аріна. Прислів`я та приказки про хліб

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
читати онлайн

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Багато снігу - багато хліба.

Без солі, без хліба-немає обіда.

Без хліба -не обід; без капусти - не борщ.

Без хліба половина обіда.

Бублик - не хліб.

Будем постити, як хліба не стане.

Весна днем красна, а на хліб пісна.

Галушка та лемішка - хлібу перемішка.

Глибше орати - більше хліба мати.

Давайте, що попало, як не хліб, то сало.

Де оре сошка, там хліба трошки.

Держи хліб на обід, а слово на одвіт.

Добрий хліб, коли нема калача.

Дурне й сало без хліба!

Житній хліб -пирогів дід.

Зима без снігу - літо без хліба.

З'ївши калач, знов берися до хліба.

Книш - не пиріг.

Лісу - хоч бійся, води - хоч мийся, а хліба - хоч плач.

Літом сякий-такий бур'янець, а хліба буханець - та й ситий чоловік.

Люди мруть не від хліба, але від голоду.

Май холодний - рік хлібородний.

На чорній землі білий хліб родить.

Не буде хліба, не буде й обіда.

Не всякий паше, хто хліб їсть.

Не кожен хліб приробля, а кожен його їсть.

Не спиться - хліб сниться.

Нема хліба - їж пироги!

Паляниця - хлібова сестриця.

Поволі, хлопчику,- раз хліба, два рази борщику.

Поки хліб та вода, то ще не біда.

Риба-вода, ягода-трава, а хліб-всьому голова.

Святий боже, святий кріпкий, нема хліба ані дрібки.

Хліб - батько, вода - мати.

Хліб - головна їжа.

Хліб глевкий -на зуби легкий.

Хліб за шлунком не ганяється, а шлунок за хлібом.

Хліб -над усею їжою пан.

Хліб та вода - то козацька їда.

Хліб та вода -спасена їда.

Хліб та сіль, стриб та й сів.

Хліб, та вода - бідного їда.

Хліб-батько; вода-мати.

Хлібом кормлять, а стеблом очі колять.

Що до чого, а борщ до хліба.

Як у травні дощ надворі, то восени хліб у коморі.

читайте також: Твір про хліб.

# data[].attributes.attachment_link.title
Прислів'я про хліб та Українські приказки

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати прислів`я про хліб, та Українські приказки онлайн: Багато снігу - багато хліба. Без солі, без хліба - немає обіда. Без хліба половина обіда.

# data[].attributes.headline
Катерина Зелик

# data[].attributes.subject
Катерина Зелик

# data[].attributes.body
Він буває чорний та білий. Він мягкий та смачний.Найсмачніший український хліб

# data[].attributes.headline
Войтович Ярослава 

# data[].attributes.subject
Войтович Ярослава 

# data[].attributes.body
Був зерном він у землі,
Став із сіллю на столі.
З ним їсти ми сідаємо,
І гостей стрічаємо.

# data[].attributes.headline
Меєрський Рома

# data[].attributes.subject
Меєрський Рома

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих.

Бублики. Грицько Бойко

Етюд про хліб. Іван Драч

Зерно. Вадим Крищенко

У землі сховалось,
Щоб зимою спати,
Піднялось весною
З теплої ріллі.
Влітку з нього виріс
Колосок вусатий,
Щоб пишалась осінь
Хлібом на столі.

Калачі. Г. Демченко

Я печу, печу, печу
Діткам всім по калачу.
Маком я притрушу,
В піч гарячу посаджу.
Випікайтесь, калачі,
У натопленій печі!
Буду я Галю й Нату
Калачами частувати.

Колобок і друзі. Петренко Микола

Дід усівся край стола,
Скликав люду з півсела,
Всоте докучає бабі:
- Чи спекла?
- Так, вже спекла!

Він у полі постріча
Комбайнера й орача,
Мовить:
- Вже зійшлися гості,
Тільки вас не вистача!..

Коровай. Григорій Усач

Це ж бо наше тісто!
Вибігло за місто,
Розгулялось, розходилось
І у лісі заблудилось.
Пило воду із криниці,
Проковтнуло дві суниці,
На якійсь глухій стежині
Їло яблука й ожину.
Бачив зяблик спозаранку -
Вийшло тісто на полянку,
Сіло під дубками
Відпочить на камінь.

І завзято, променисто
Сонце плескало по тісту -
Промінцями, промінцями,
Наче теплими руками,
Ще й духмяними.

Для синички і лисички -
В тісто вкраплені сунички.
Білочці і зайчику -
Два хрустких окрайчики.
Їжаку з дружиною-
Печиво з ожиною.
Ласунові зяблику -
У м'якушці
Яблуко.

Пахне хліб. Платон Воронько

Святий хліб. Максим Рильський

Спасибі. Максим Рильський

9 вересня 1960 p. Гагра
Хліб. Григорій Вієру

Людина в землю покладе зерно,
Проллється Дощ - закільчиться воно.

Під білим Снігом чорна Борозна
На зиму стане домом для зерна.

Весною Сонце вийде залюбки
Позолотити нові колоски.

Колоссям поле зашумить усе,
Колосся з поля Хлібороб звезе,

Щоб Пекарі умілі на столи
Гарячий хліб пошвидше подали.

А Жінка візьме паляниці ті,
Поріже на окрайці золоті.

І кожен, хто леліяв колосок,
Одержить свій, по совісті, шматок...

Однак щедріших ще ніхто не зна,
Як Сніг і Дощ, як Сонце й Борозна.

Вони свої окрайці доброти
Таким малятам віддадуть, як ти.

Хліб. Лідія Компанієць

Хліб і слово. Дмитро Білоус

# data[].attributes.attachment_link.title
Вірші про хліб та вироби з тіста. Про працю хліборобів - МегаЗнайка

# data[].attributes.attachment_link.description
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих. Бублики. Грицько Бойко Ой, смачні,Ой, смачні,Бублики у Тані:Медяні,Запашні,З маком,Ще й рум'яні.

# data[].attributes.headline
аріна коробочка. Вірші про хліб

# data[].attributes.subject
аріна коробочка. Вірші про хліб

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих.

Бублики. Грицько Бойко

Етюд про хліб. Іван Драч

Зерно. Вадим Крищенко

У землі сховалось,
Щоб зимою спати,
Піднялось весною
З теплої ріллі.
Влітку з нього виріс
Колосок вусатий,
Щоб пишалась осінь
Хлібом на столі.

Калачі. Г. Демченко

Я печу, печу, печу
Діткам всім по калачу.
Маком я притрушу,
В піч гарячу посаджу.
Випікайтесь, калачі,
У натопленій печі!
Буду я Галю й Нату
Калачами частувати.

Колобок і друзі. Петренко Микола

Дід усівся край стола,
Скликав люду з півсела,
Всоте докучає бабі:
- Чи спекла?
- Так, вже спекла!

Він у полі постріча
Комбайнера й орача,
Мовить:
- Вже зійшлися гості,
Тільки вас не вистача!..

Коровай. Григорій Усач

Це ж бо наше тісто!
Вибігло за місто,
Розгулялось, розходилось
І у лісі заблудилось.
Пило воду із криниці,
Проковтнуло дві суниці,
На якійсь глухій стежині
Їло яблука й ожину.
Бачив зяблик спозаранку -
Вийшло тісто на полянку,
Сіло під дубками
Відпочить на камінь.

І завзято, променисто
Сонце плескало по тісту -
Промінцями, промінцями,
Наче теплими руками,
Ще й духмяними.

Для синички і лисички -
В тісто вкраплені сунички.
Білочці і зайчику -
Два хрустких окрайчики.
Їжаку з дружиною-
Печиво з ожиною.
Ласунові зяблику -
У м'якушці
Яблуко.

Пахне хліб. Платон Воронько

Святий хліб. Максим Рильський

Спасибі. Максим Рильський

9 вересня 1960 p. Гагра
Хліб. Григорій Вієру

Людина в землю покладе зерно,
Проллється Дощ - закільчиться воно.

Під білим Снігом чорна Борозна
На зиму стане домом для зерна.

Весною Сонце вийде залюбки
Позолотити нові колоски.

Колоссям поле зашумить усе,
Колосся з поля Хлібороб звезе,

Щоб Пекарі умілі на столи
Гарячий хліб пошвидше подали.

А Жінка візьме паляниці ті,
Поріже на окрайці золоті.

І кожен, хто леліяв колосок,
Одержить свій, по совісті, шматок...

Однак щедріших ще ніхто не зна,
Як Сніг і Дощ, як Сонце й Борозна.

Вони свої окрайці доброти
Таким малятам віддадуть, як ти.

Хліб. Лідія Компанієць

Хліб і слово. Дмитро Білоус

# data[].attributes.attachment_link.title
Вірші про хліб та вироби з тіста. Про працю хліборобів - МегаЗнайка

# data[].attributes.attachment_link.description
У даній збірці віршів на Вас чекає запашний свіжий хліб та його друзі - хлібопекарські вироби. Вірші про хліб, бублики, коровай для дітей на українській мові зібрані в цій статті. Вірші про хліб для дошкільників, школярів і дорослих. Бублики. Грицько Бойко Ой, смачні,Ой, смачні,Бублики у Тані:Медяні,Запашні,З маком,Ще й рум'яні.

# data[].attributes.headline
Меєрський Рома

# data[].attributes.subject
Меєрський Рома

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Коритова

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісня про хліб

# data[].attributes.headline
Коробочка Аріна 5клас

# data[].attributes.subject
Коробочка Аріна 5клас

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
| Корисно знати

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
* * *
Навесні в землі,
А весь рік на столі.
(Хліб)

* * *
Виріс у полі на добрій землі,
Місце почесне зайняв на столі.
(Хліб)

* * *
Був зерном він у землі,
Став із сіллю на столі.
З ним їсти ми сідаємо,
І гостей стрічаємо.
(Хліб)

* * *
Хоч не солодкий, та дуже смачний,
Хоч сам маленький, проте дорогий.
Сядемо обідати - він на столі.
Люблять його і дорослі, й малі.
(Хліб)

* * *
Виріс в полі колоском,
На столі лежу шматком
(Хліб)

* * *
В кожнім місті і селі
Головний він на столі.
(Хліб)

# data[].attributes.attachment_link.title
Загадки про хліб для дітей на українській мові | загадка про хліб

# data[].attributes.attachment_link.description
Загадки про хліб на українській мові для дітей допоможуть вам весело провести час з вашою дитиною та розвинути її логічне мислення. Цікаві загадки про хліб українською мовою. Загадка про хліб для дітей різного віку.

# data[].attributes.headline
Меєрський Рома. ПРИКАЗКИ ТА ПРИСЛІВ’Я ПРО ХЛІБ

# data[].attributes.subject
Меєрський Рома. ПРИКАЗКИ ТА ПРИСЛІВ’Я ПРО ХЛІБ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
| Корисно знати

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Хліб - найбільше багатство. Його наявність на столі - ознака достатку і благополуччя в родині. Прислів'я та приказки про хліб для дітей допомагають виховати з раннього віку дбайливе ставлення до цієї святині. Вони вчать цінувати і поважати працю хліборобів. До вашої уваги список де зібрані приказки та прислів'я про хліб і сіль , працю.

Прислів'я та приказки про хліб для дітей

Аби риба, а хліб буде.

Аби хліб, а зуби знайдуться.

Багато снігу - багато хліба.

Без закваски хліба не місять.

Без зубів лихо, а без хліба ще гірше.

Без печі холодно, а без хліба - голодно.

Без солі не смачно, а без хліба не ситно.

Без солі, без хліба - немає обіда.

Без солі, без хліба - худа бесіда.

Без сохи і борони і цар хліба не знайде.

Без хліба - смерть, без солі - сміх.

Без хліба і без води погано жити.

Без хліба і любов гине.

Без хліба - не обід; без капусти - не борщ.

Без хліба не ситно, а без солі несолодко.

Без хліба половина обіда.

Бережи хліб для їжі, а гроші для біди.

Близько хліба і думки водяться.

Бодай ніхто товченого хліба не діждав ні пекти, ні їсти.

Брат-то ти мій, та їж хліб свій.

Бублик - не хліб.

Був би хліб, а у хліба люди будуть.

Весна днем красна, а на хліб пісна.

Всім досита їсти, так і хліба не стане.

Гірка робота, зате солодкий хліб.

Глибше орати - більше хліба мати.

Дав бог хліб, як зубів не стало.

Давайте, що попало, як не хліб, то сало.

Де бур'ян цвіте, там хліб в'яне.

Де хліб і вода, там нема голода.

Де хліб, тут і миші.

Де хліб-сіль-каша, там домівка наша.

Держи хліб на обід, а слово на одвіт.

До завтра залишають тільки хліба, а не справи.

Добрий хліб, коли нема калача.

Доки ціп на току, потуда і на столі хліб.

Дурне й сало без хліба!

Є хліб - солі нема, є сіль - хліба нема.

Живемо: хліб жуємо, а іноді ще й присолюємо.

Живіт без хліба не проживе.

Житній хліб - пирогів дід.

Житній хліб пшеничному калачеві дід.

З неба хліб не падає.

З печі сирого хліба не виймають.

З полови хліба не спечеш.

З чого хліб, з того й пироги.

З'ївши калач, знов берися до хліба.

За хлібом все добро.

Завжди є їдець на готовий хлібець.

Завидливому і свій хліб не солодкий.

Земля - матінка, а хліб - батечко.

Зима без снігу - літо без хліба.

І багатий мужик, та без хліба - не селянин.

І обід не в обід, коли хліба немає.

І худий живіт, та хліб жує.

Їдь на день, бери хліба на тиждень.

Калач приїсться, а хліб ніколи

Кий на кий вадить, а хліб на хліб не завадить.

Клади перед людей хліб на столі, будеш у людей на чолі.

Кожному хліб не гіркий.

Коли б хліб та вода, то не буде голода.

Коли не стане хліба, так грінки грій.

Коли стало на хліб, то стане й на обід.

Коли хліб на столі, то стіл - престіл, а коли хліба ні кусочка, тоді стіл лиш гола дошка.

Коли хліб, тоді й розум.

Краще їсти хліб з водою, ніж жити чужиною.

Краще сухий хліб з водою, ніж паляниця з бідою.

Легкого хліба захотів.

Ліпше свій хліб недопечений, ніж чужий перепечений.

Лісу - хоч бійся, води - хоч мийся, а хліба - хоч плач.

Люди - не татари, дадуть хліба і сметани.

Люди мруть не від хліба, але від голоду.

Мій татуньо між двома хлібами вмер: старого не було, а нового не дочекався.

Мова мовиться, а хліб їсться.

На пшеничний хліб - масло, а на вівсяний - голод.

На сіль п'ється, на хліб спиться.

На хліб та на дітей недовго посердишься.

На чорній землі білий хліб родить.

Найсмачніший хліб од свого мозоля.

Не буде хліба, не буде й обіда.

Не вмієш пекти хліба, будеш пекти раків.

Не всякий паше, хто хліб їсть.

Не вчи вченого їсти хліба печеного, я й сам з'їм.

Не дивися в небо - там немає хліба, а до землі нижче - до хліба ближче.

Не кожен хліб приробля, а кожен його їсть.

Не спиться - хліб сниться.

Нема хліба - їж пироги!

Немає хліба - клади зуби на полицю.

Оце тобі хліб і ніж: бери та ріж.

Паляниця - хлібові сестриця.

Піт на спині - так і хліб на столі.

Поки є хліб та вода, все не біда.

Риба - вода, ягода - трава, а хліб - всьому голова.

Розмовами ситий не будеш, якщо хліба не здобудеш.

Святий боже, святий кріпкий, нема хліба ані дрібки.

Тоді нажив хліба, коли зубів не стало.

У багатого вантаж на кораблі, у бідного хліб на умі.

У жебрака хліб на умі, у скупого і скоринки на рахунку.

Хата біла, та без хліба-біда.

Хліб - батько, вода - мати.

Хліб - годувальник, святиня людська.

Хліб - дар Божий, батько, годувальник.

Хліб - усьому голова.

Хліб глевкий - на зуби легкий.

Хліб дорогий, та не дорожче нас з тобою.

Хліб житній - батько рідний, гречана каша - мати наша.

Хліб за шлунком не ганяється, а шлунок за хлібом.

Хліб - над усею їжою пан.

Хліб та вода - селянська (мужицька, солдатська) їжа.

Хліб та вода - то козацька їда.

Хліб та сіль, стриб та й сів.

Хліб у дорозі не тягар.

Хліб, та вода - бідного їда.

Хлібом кормлять, а стеблом очі колять.

Хто трудитися радий, той буде хлібом багатий.

Хто хлібом годує, того й пісню співай.

Черевом хліба не виносиш, а губами пива не вип'єш.

Чия земля, того й хліб.

Що до чого, а борщ до хліба.

Щоб хліб мати, треба добре працювати.

Як у травні дощ надворі, то восени хліб у коморі.

Який не є, а хліба хоче їсти.

# data[].attributes.attachment_link.title
122 приказки та прислів'я про хліб для дітей українською мовою

# data[].attributes.attachment_link.description
До вашої уваги приказки та прислів'я про хліб на українській мові. 122 прислів'я та приказки про хліб та сіль, працю для дітей

# data[].attributes.headline
Баштова Матія

# data[].attributes.subject
Баштова Матія

# data[].attributes.body
В землю кидалося,
На повітрі розгулялося,
В печі готувалося,
На стіл подавалося.
Джерело.

# data[].attributes.headline
пустовар софія 

# data[].attributes.subject
пустовар софія 

# data[].attributes.body
багет

# data[].attributes.headline
Меєрський Рома

# data[].attributes.subject
Меєрський Рома

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
| Корисно знати

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
* * *
Навесні в землі,
А весь рік на столі.
(Хліб)

* * *
Виріс у полі на добрій землі,
Місце почесне зайняв на столі.
(Хліб)

* * *
Був зерном він у землі,
Став із сіллю на столі.
З ним їсти ми сідаємо,
І гостей стрічаємо.
(Хліб)

* * *
Хоч не солодкий, та дуже смачний,
Хоч сам маленький, проте дорогий.
Сядемо обідати - він на столі.
Люблять його і дорослі, й малі.
(Хліб)

* * *
Виріс в полі колоском,
На столі лежу шматком
(Хліб)

* * *
В кожнім місті і селі
Головний він на столі.
(Хліб)

# data[].attributes.attachment_link.title
Загадки про хліб для дітей на українській мові | загадка про хліб

# data[].attributes.attachment_link.description
Загадки про хліб на українській мові для дітей допоможуть вам весело провести час з вашою дитиною та розвинути її логічне мислення. Цікаві загадки про хліб українською мовою. Загадка про хліб для дітей різного віку.

# data[].attributes.headline
Гулевата Олександра 

# data[].attributes.subject
Гулевата Олександра 

# data[].attributes.headline
Пісні про хліб Гулевата Олександра 

# data[].attributes.subject
Пісні про хліб Гулевата Олександра 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Українські пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські Народні Пісні. Кращі Українські пісні. Українська музика.

# data[].attributes.headline
Ленда Анастасія

# data[].attributes.subject
Ленда Анастасія

# data[].attributes.body
Француский Багет

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Олєйнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Хліб святий (+) з текстом, муз Анни Олєйнікової, сл Ганни Афанасьєвої

# data[].attributes.headline
Гринь Андрій. Кожного дня в усьому світі з’їдають 9 мільйонів одиниць хліба.

# data[].attributes.subject
Гринь Андрій. Кожного дня в усьому світі з’їдають 9 мільйонів одиниць хліба.

# data[].attributes.body
. Кожного дня в усьому світі з’їдають 9 мільйонів одиниць хліба. І приблизно половина цього хліба йде на виготовлення бутербродів. Рекордсмени в цій справі французи: вони споживають 67 кг хліба на душу населення на рік. Це – найбільший показник в Европі

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про 🍞 Гулевата Олександра 

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про 🍞 Гулевата Олександра 

# data[].attributes.headline
Ленди Анастасія

# data[].attributes.subject
Ленди Анастасія

# data[].attributes.attachment_link.title
ПІСНЯ ПРО ХЛІБ

# data[].attributes.headline
Згуровської Софії

# data[].attributes.subject
Згуровської Софії

# data[].attributes.headline
Кравцов Іван 

# data[].attributes.subject
Кравцов Іван 

# data[].attributes.body
факти про хліб
Людство в день з’їдає майже десять мільйонів буханців хліба.

# data[].attributes.headline
Крикливої Ірини

# data[].attributes.subject
Крикливої Ірини

# data[].attributes.body
Хліб — усьому голова», — кажуть у народі. Це не дивно, адже його здавна вважали основою життя, символом добробуту й багатства. Хліб цінували, вважаючи величезною святинею...

# data[].attributes.headline
Ленда Анастасія

# data[].attributes.subject
Ленда Анастасія

# data[].attributes.body
Візьму я в руки хліб духмяний,
Він незвичайний, він святий.
Вібрав і пісню й працю в себе
Цей хліб румяний на столі
Йому до ніг вклонитись треба,
Він скарб найбільший на землі.

# data[].attributes.headline
Історія хліба

# data[].attributes.subject
Історія хліба

# data[].attributes.body
Вітченко Поліна

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Невже ж хліб - це просто вода з борошном?! Звісно, ні. Якби це справді було так, то наші булочні крамниці виглядали б досить скромно. На щастя, в світі існують сотні й тисячі рецептів хліба з різною щільністю, смаком, формою, розмірами. Хліб їдять майже в усіх країнах світу. Навіть у тих місцях, де пшениця не росте - борошно роблять з інших інгредієнтів, наприклад кукурудзи, жита або рису, а далі використовують його для виготовлення простих і поживних страв, які еквівалентні хлібові.

Не дарма, з давніх-давен у слов'ян, зокрема й в Україні, існував особливий звичай: люди, котрі переломили між собою хліб, ставами друзями на ціле життя! Адже хліб - це справжній посол миру та дружби поміж народами, таким він здавна був і залишається таким сьогодні.

Перший хліб - історія виготовлення першого хліба

Вперше хліб з'явився на Землі ще понад 15 тисяч років тому. Життя наших предків у ті далекі часи було геть нелегким. Головною турботою була турбота про їжу. У пошуках їжі вони і звернули увагу на злакові рослини. Довгий час люди вживали в їжу зерна в сирому вигляді, потім навчилися розтирати їх між каменями, отримуючи крупу, й варити її. Так і з'явилися перші жорна, перше борошно, перший хліб...

Між іншим, перший хліб мав вигляд рідкої каші. На той час людина вже навчилася видобувати вогонь і застосовувала його для приготування їжі. В процесі експерементів хтось виявив - якщо підсмажені зерна роздрібнити та змішати з водою, каша виходить набагато смачніше тої, яку він їв з сирих зерен. Це і стало другим відкриттям хліба. Й саме відтоді наші далекі пращури з густої зернової каші стали випікати прісний хліб у вигляді коржа.

Історія хліба в Стародавньому Єгипті

Стародавні єгиптяни навчилися готувати хліб зі збродженого тіста. За легендою це сталося, через недогляд раба, який готував тісто - воно підкиснуло й, аби уникнути покарання, він усе ж таки ризикнув спекти коржі.

З'ясувалося, що вони вийшли пишнішими, рум'янішими та й смачнішими, ніж з прісного тіста. Так, 5-6 тисяч років тому в Стародавньому Єгипті розпочався розвитк хлібопекарського виробництва.

Хліб зі збродженого тіста був не тільки смачнішим - він довше зберігався свіжим і краще засвоювався організмом. Єгипетські пекарі готували різноманітні види хліба: довгастий, пірамідальний, круглий, у формі плетінок, риб, сфінксів. На хлібі ставили знаки у вигляді троянди, хрестика, знака сім'ї або роду, а на виробах для дітей - знаки у вигляді півня, кошеня тощо. Випікали й солодкі хлібці, до складу яких входили мед, жир, молоко - при чому цінувалися вони дорожче!

Виробництво хліба у Стародавній Греції та Римі

Хліб зі збродженого тіста вважався в цих державах делікатесом - він був доступний лише заможнім громадянам. Для рабів же випікався чорний хліб - щільний і грубий.

Цікаво, що греки навіть спеціально випікали хліб для спортсменів, які мали брати участь в Олімпійських іграх. З нагоди спортивних змагань в Олімпії для учасників і гостей пекли особливий - білий, добре розпушений хліб - і подавали його з маслинами та рибою.

Загалом, хліб вважали окремою стравою. Чим багатшим був будинок і чим поважніший господар - тим рясніше й щедріше пригощав він своїх гостей білим хлібом. Майстри-пекарі тримали рецепти хліба в суворій таємниці й передавали їх з покоління в покоління.

На честь особливо видатних майстрів зводилися навіть монументи. Так, у Римі до сьогодні зберігся монумент висотою 13 метрів пекареві Марку Вергілію Еврісаку, котрий жив 2 тисячі років тому, засновнику декількох великих пекарень. Ці пекарні забезпечували хлібом майже все населення Риму.

Хліб по-східному: Османська імперія

Хліб був незамінною частиною східної кухні в часи османів - його у великих кількостях вживали люди з усіх соціальних верств суспільства. У багатьох хліб був приємним доповненням до основних страв, у бідних же - хліб і сам був головним блюдом.

Відомо, що султан Мехмед ель-Фатіх відразу після завоювання Константинополя призначив керівником Хизир Бея, який насамперед організував виробництво чистого, високоякісного хліба. А 1502 року султан Баязид ввів державну гарантію на якість хліба, пізніше ця практика поширилася на всій території Османської імперії. Подібне рішення сприяло появі багатьох великих хлібних майстрів, особливо в області Караденіз.

При цьому головним постачальником пшениці для всієї Османської імперії був Крим. Столичний Стамбул отримував зерно саме з Кафи. Існував навіть спеціальний указ султана, який забороняв вивозити хліб з Кафи до інших місць - навіть попри те, що протягом року в ній вантажились 100-150 "хлібних" кораблів!

Історія хліба в Індії

Тропічний клімат, палюче сонце, перенаселеність - харчування в Індії було би просто немислиме без хліба. Індійські перепічки легко переносять спеку, дуже поживні й їх можна завжди тримати під рукою. При цьому борошно для виробництва хліба використовується специфічне. Цілісні зерна пшениці перемелюють до стану темно-жовтого порошку. Таке борошно має назву "Атта". Хліб з неї виходить незвичайний - оксамитовий, з жовтуватим м'якушем і хрусткою скоринкою.

Цікавими є й способи приготування індійського хліба. Національна піч тандур з'явилася в Індії більше 4-х тисяч років тому - отвір в землі, обмазаний глиною, на дні якого тліє деревне вугілля. У ній найчастіше печуть "наан", приклеюючи тонкі пласти тіста прямо на глиняні стінки. Перепічки "чапати" смажать на чавунних сковорідках, а смачну випічку "пурі" - обсмажують у фритюрі. Хліб не заготовляють про запас, у вологому тропічному кліматі це нерозумно.

Хліб у Тибеті

Найпростіший плаский тибетський хліб печеться з борошна, води й дрібки солі на великих, важких сковорідках з олією або без неї. Національна страва, яке вважається тибетським хлібом, називається "Цампа".

При її виготовленні використовується: борошно з ледь підсмажених зерен ячменю, сир і молоко яка. Цампа - основна частина раціону тибетців. Вона також використовується в ритуальних цілях - її шматочки кидають у повітря під час багатьох буддійських ритуалів.

Ритуал кидання цампи з'явився ще в стародавні добуддійські часи і служив для того, щоб утихомирити духів місцевості, попросивши їхнього заступництва та захисту. Потім він був запозичений буддизмом як "символ святкування та радості" і став використовуватися при народженні дитини. Сьогодні ця страва особливо відома в зв'язку з новорічними святкуваннями, коли хліб-цампу кидають, співаючи молитви, що закликають удачу в новому році для себе та інших.

Виробництво хліба у Візантії

Величезна кількість сортів хліба та способів його приготування у часи Візантійської імперії красномовно свідчить про виняткову важливість цього продукту для її мешканців.

Так, існував хліб вищого сорту - сілігнітіс, який пекли тільки для багатих людей з найкращих сортів пшениці. Його також використовували для причастя в храмах і давали хворим, оскільки сілігнітіс сприяв травленню. Далі йшов хліб сеїдалітіс, який випікали з борошна нижчої якості. Також були середні сорти хліба, і, нарешті, грубий хліб для злидарів. У солдатів і ченців був свій хліб - пексамас. Він був досить жорстким, адже його двічі пекли в печі, щоб випаровувалася вся волога. Натомість такий хліб не пліснявів довгий час.

У статутах візантійських цехів X століття було обумовлено: "Хлібники не надаються до жодних державних повинностей, щоб вони без зайвих перешкод могли випікати хліб".

Найдавніший хліб у Європі

Найстаріший у Європі хліб, знайдений в 1976 році в містечку Тванна на Більському озері (Швейцарія), датується 3530 роком до Р.Х.

Спочатку в Європі не існувало окремих хлібопекарень. Хліб випікався в кожному господарстві для власних потреб. В епоху раннього Середньовіччя при монастирях створювалися свої борошномельні та пекарні. Так, наприклад, пекарня Санкт-Галленського монастиря була здатна випекти до 1000 булок хліба за раз.

Поряд з великою кількістю випеченого хліба вражає і широкий асортимент хлібних виробів - дріжджові, прісні, з борошняними добавками та різноманітних форм. З розвитком міст і збільшенням потреб у хлібі з'являються пекарні цехи. Гільдії пекарів розробили жорсткі норми контролю за якістю хліба на всіх етапах виробництва та правила експлуатації хлібопекарських печей.

Середньовічний Король Хліба

У Середні віки у Франції хліб пекли в монастирях. Хліби були важкими, випікалися переважно з ячменю та житнього борошна грубого помелу, часто з висівками. Це був дешевий хліб. Натомість пшеничний хліб - вважався символом добробуту й був популярним серед шляхти й заможних верств населення.

Цікаво, що існувала пряма залежність між ступенем свіжості хліба та соціальним статусом його споживачів. Так, королівська родина їла хліб свіжоспечений, білий. Вчорашній хліб призначався для знаті. Хліб дводенної випічки - для дрібної шляхти. Хліб триденний отримували ченці та студенти, а хлібом, випеченим чотири дні тому, харчувалися ремісники.

Тверда ціна на хліб була встановлена ​​ще з Середніх століть. Високі податки на зерно в поєднанні з регламентованими цінами на хліб часто змушували пекарів продавати його нижче собівартості. У 1505 році Генріх IV скасував усі податки на зерно. За це отримав гордий титул - Король Хліба.

Музей хліба в Німеччині

Перший в світі Музей хліба з'явився в 1955 році в місті Ульм (Німеччина). В одному з колишніх комор фабриканта Віллі Ейслі була відкрита для відвідувачів постійна експозиція, котра відтоді постійно поповнювалася і оновлювалася.

У колекції музею хліба зібрано більше 18 тисяч експонатів, що розповідають про історію вирощування зерна, про вдосконалення знарядь праці хліборобів, мельників і пекарів, про значення хліба в історії людства.

На двох поверхах музею знаходяться дві постійні експозиції: " Від зерна до хліба" та " Людина і хліб ".

Представлена ​​6000-річна історія виробництва хліба - від Кам'яного віку до наших днів. Тут виставлені знаряддя землеробства і форми для випічки з різних епох. Німецький музей хліба має також багату спеціалізовану бібліотеку - це понад 4000 книжок мало не всіма мовами світу, присвячені хлібові та зерну.

Хліб у Київській Русі

У багатьох руських поселеннях на теренах сучасної України були спеціальні хати, пристосовані для випічки хліба. В цих стародавніх пекарнях хліб виготовляли шановані майстри - хлібники. Крім того, хліб випікали також і господині для власних потреб.

В 11 столітті на Поліссі, Галичині, Наддніпрянщині випікали здебільшого кислий, тобто зброджених хліб з житнього борошна. Виробництво житнього хліба було великим мистецтвом, що грунтувалося на застосуванні спеціальних заквасок, секрет приготування яких тримався в суворій таємниці й передавався з покоління в покоління. Закваскою називали частину заквашенного тіста, що залишилося від попередньої випічки. Саме від якості закваски залежали смак і аромат хліба.

Крім житнього хліба, наші предки випікали також і безліч виробів з пшеничного борошна, починаючи від монастирських просфор і закінчуючи славетними короваями та пасками.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
історія хліба

# data[].attributes.attachment_link.title
Історія хліба в Україні та світі - хлібні традиції та Музей хліба - Просто добрий хліб

# data[].attributes.attachment_link.description
Історія хліба в Україні ➤➤ історія виробництва хліба, хлібні традиції ➤➤ Історії як пекли хліб у Римі, Греції, Єгипті, Європі, Київській Русі. Музей хліба.

# data[].attributes.headline
Історія хліба  Гулевата Олександра 

# data[].attributes.subject
Історія хліба  Гулевата Олександра 

# data[].attributes.headline
Вірш про хліб 🍞

# data[].attributes.subject
Вірш про хліб 🍞

# data[].attributes.body
Вітченко Поліна

# data[].attributes.headline
Ленда Анастасія

# data[].attributes.subject
Ленда Анастасія

# data[].attributes.body
Хвалить його кожен,
Любить його кожен.
І дня ми без нього,
Прожити не можем.
(Хліб)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Коритова

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісня про хліб

# data[].attributes.headline
Крикливої Ірини

# data[].attributes.subject
Крикливої Ірини

# data[].attributes.body
Багет

# data[].attributes.body
Хто в дальню путь іде без нього,
либонь, голодний буде там
А як узяв його з собою, –
Будеш їсти й прославлять. (Хліб)

# data[].attributes.headline
Прислів'я про хліб 🍞

# data[].attributes.subject
Прислів'я про хліб 🍞

# data[].attributes.body
Вітченко Поліна

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
читати онлайн

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Багато снігу - багато хліба.

Без солі, без хліба-немає обіда.

Без хліба -не обід; без капусти - не борщ.

Без хліба половина обіда.

Бублик - не хліб.

Будем постити, як хліба не стане.

Весна днем красна, а на хліб пісна.

Галушка та лемішка - хлібу перемішка.

Глибше орати - більше хліба мати.

Давайте, що попало, як не хліб, то сало.

Де оре сошка, там хліба трошки.

Держи хліб на обід, а слово на одвіт.

Добрий хліб, коли нема калача.

Дурне й сало без хліба!

Житній хліб -пирогів дід.

Зима без снігу - літо без хліба.

З'ївши калач, знов берися до хліба.

Книш - не пиріг.

Лісу - хоч бійся, води - хоч мийся, а хліба - хоч плач.

Літом сякий-такий бур'янець, а хліба буханець - та й ситий чоловік.

Люди мруть не від хліба, але від голоду.

Май холодний - рік хлібородний.

На чорній землі білий хліб родить.

Не буде хліба, не буде й обіда.

Не всякий паше, хто хліб їсть.

Не кожен хліб приробля, а кожен його їсть.

Не спиться - хліб сниться.

Нема хліба - їж пироги!

Паляниця - хлібова сестриця.

Поволі, хлопчику,- раз хліба, два рази борщику.

Поки хліб та вода, то ще не біда.

Риба-вода, ягода-трава, а хліб-всьому голова.

Святий боже, святий кріпкий, нема хліба ані дрібки.

Хліб - батько, вода - мати.

Хліб - головна їжа.

Хліб глевкий -на зуби легкий.

Хліб за шлунком не ганяється, а шлунок за хлібом.

Хліб -над усею їжою пан.

Хліб та вода - то козацька їда.

Хліб та вода -спасена їда.

Хліб та сіль, стриб та й сів.

Хліб, та вода - бідного їда.

Хліб-батько; вода-мати.

Хлібом кормлять, а стеблом очі колять.

Що до чого, а борщ до хліба.

Як у травні дощ надворі, то восени хліб у коморі.

читайте також: Твір про хліб.

# data[].attributes.attachment_link.title
Прислів'я про хліб та Українські приказки

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати прислів`я про хліб, та Українські приказки онлайн: Багато снігу - багато хліба. Без солі, без хліба - немає обіда. Без хліба половина обіда.

# data[].attributes.headline
Гринь Андрій

# data[].attributes.subject
Гринь Андрій

# data[].attributes.body
Бють кулаками,
Долонями гладять,
Кладуть на лопату
І в пекло несуть,
А виймуть – ножами
Покрають безжально,
За те його кривдять,
За те його луплять,
Що всі його хочуть
І всі його люблять.
(Хліб)

# data[].attributes.headline
Традиції та обов'яски Гулевата Олександра 

# data[].attributes.subject
Традиції та обов'яски Гулевата Олександра 

# data[].attributes.body
хліб буває різним щоб хліб був мяхкім і хрустящім 🍞

# data[].attributes.headline
Кравцов Іван

# data[].attributes.subject
Кравцов Іван

# data[].attributes.body
просто прочитай

# data[].attributes.headline
Кравцов Іван

# data[].attributes.subject
Кравцов Іван

# data[].attributes.body
Вірши про наш хліб