# data[].attributes.headline
Articolul 24   Dreptul la odihna si timp liber

# data[].attributes.subject
Articolul 24   Dreptul la odihna si timp liber

# data[].attributes.body
"Orice persoană are dreptul la odihna și la timp liber si îndeosebi la o limitare rezonabila a timpului de munca, precum și la concedii periodice platite"

Responsabilitati : Angajatorul are obligația de a acorda angajatului minimul de zile de concediu de odihna si de a limita numărul de ore lucrate conform codului muncii.

Caz : "CA UN ROB" Angajata la grill-ul Kaufland Iosia, Lavinia Iriza afirma ca lucra "ca un sclav", cate 12 ore pe zi, epuizarea fiind atât de mare încât "e imposibil sa faci față de una singura, mai ales când sunt mulți clienți". Cu toate ca n-a avut nici o responsabilitate in accidentul de munca suferit dupa ce usa rotisorului de pui i-a explodat în fața, a fost pusa sa își scrie demisia, ca si cand vina i-ar apartine...

https://www.ebihoreanul.ro/stiri/sclavie-la-kaufland-fosti-si-actuali-angajati-ai-unui-hipermarket-din-oradea-dezvaluie-abuzuri-din-interior-171985.html

# data[].attributes.attachment_caption
                        DREPTUL LA EDUCAȚIE 

# data[].attributes.body
•Orice persoana are dreptul la educație . Educația trebuie să fie gratuită,cel puțin în ce privește învățământul elementar și de bază . Învățământul elementar este obligatoriu . Învățământul tehnic și profesional trebuie să fie accesibil tuturor; accesul la studii superioare trebuie să fie deschis tuturor pe baza deplinei egalități, în funcție de merit.
Copilul are dreptul de a primi o educatie care sa ii permita dezvoltarea, in conditii nediscriminatorii, a aptitudinilor si personalitatii sale.
Metodele interactive de predare s-au răspândit și în România . Profesori și învățători din România se inspiră din sistemele altor țări și folosesc la curs tablă inteligentă

# data[].attributes.body
"Orice individ are dreptul la libertatea de opinie si de exprimare, ceea ce implica dreptul de a nu fi tulburat pentru opiniile sale si acela de a cauta, de a primi si de a raspandi, fara consideratii de frontiera, informatii si idei prin orice mijloc de exprimare."

Responsabilitatea mea fata de art. 19 este de a respecta si asculta opiniile altor persoane.

(1) Expulzările colective sunt interzise.

(2) Nimeni nu poate fi strămutat, expulzat sau extrădat către un stat unde există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante.

sursa: https://fra.europa.eu/ro/eu-charter/article/19-protectia-caz-de-stramutare-expulzare-sau-extradare?page=1

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
European Union Agency for Fundamental Rights

# data[].attributes.attachment_link.title
Articolul 19 - Protecția în caz de strămutare, expulzare sau extrădare

# data[].attributes.attachment_link.description
Alineatul (1) din acest articol are acelaşi înţeles şi acelaşi domeniu de aplicare ca şi articolul 4 din Protocolul adiţional nr. 4 la CEDO în ceea ce priveşte expulzările colective.

# data[].attributes.body
"Nimeni nu va fi supus la tortura, nici la pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradate".
Responsabilitatea mea fata de art. 5 este: sa nu torture oamenii, sa îi ajut pe cei chinuiți și sa anunț politia dacă vad sau asist la tortura.
Caz: în 1950-1955 au fost închiși în închisoarea Sighet aproximativ 200 de persoane dintre care 53 au murit.
Ei au fost închiși acolo din cauza ca nu au fost de acord cu comunismul.
Episcopul Iulius Hossu a declarat ca nu l-e dădeau de mâncare, ca nu aveau wc și ca îi ținea în condiții mizerabile. Nimeni nu va fi supus la tortura, nici la pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradate".
Responsabilitatea mea fata de art. 5 este: sa nu torture oamenii, sa îi ajut pe cei chinuiți și sa anunț politia dacă vad sau asist la tortura.
Caz: în 1950-1955 au fost închiși în închisoarea Sighet aproximativ 200 de persoane dintre care 53 au murit.
Ei au fost închiși acolo din cauza ca nu au fost de acord cu comunismul.
Episcopul Iulius Hossu a declarat ca nu l-e dădeau de mâncare, ca nu aveau wc și ca îi ținea în condiții mizerabile.

# data[].attributes.attachment_caption
Mama și copilul au dreptul la ajutor și ocrotire speciale .

# data[].attributes.body
Mama și copilul au dreptul la ajutor su ocrotire speciale.Toti copiii,indiferent dacă s au născut în cadrul sau în afara căsătoriei se bucura de aceasi ocrotire specialaAnul trecut mamele minore au născut aproape 18000 de copii . Deși în cifre absolute trendul este unul descrescător în procente numărul copiilor care se nasc din mame minore rămâne tot  la nivelul de 10%.Și asta ca și nașterile scad de la  an la an .
Lipsa educației sexuale și sărăcia sunt factori care alimentează fenomenul mamelor minore . Nu doar mama este expusa riscurilor , ci și copilul , care se poate naște prematur . În rândul acestor bebeluși incidenta mortalității infantile este crescuta . Statisticile arata ca în România rata mortalității infantile a fost de 6, 2 la mia de născuți vii în 2019 , aproape dubla fata de media uniuni Europene .
Cele mai mari Rate ale mortalității infantile s- au înregistrat în județele: Tulcea , Mehedinți,  și Constanța.  La polul opus se afla Neamț,  Vaslui și Iași.
Mamele au dreptul la ajutor social .
O mama sub 18 ani , a născut un copil , și din aceasta cauza a abandonat școală.

https://www.digi24.ro/stiri/actualitate/varsta-medie-a-mamelor-minore-in-romania-a-scazut-si-a-ajuns-la-15-ani-sociolog-statul-nu-intervine-si-e-cel-putin-complice-1729567

# data[].attributes.body
,,Se interzice discriminarea de orice fel bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnica sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice alta natura, aparenta de la o minoritate naționala, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală.
In domeniul de aplicare a tratatelor și fără a aduce atingere dispozițiilor speciale ale acestora, se interzice orice discriminarea pe motive de cetățenie.

Alineatul (1) este inspirat din articolul 13 din Tratatul CE, înlocuit de acum înainte cu articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, de articolul 14 din CEDO, precum și articolul 11 din Conventia privind drepturile omului și biomedicina in ceea ce privește moștenirea genetica. In măsura cu care coincide articolul 14 din CEDO, alineatul menționat se aplica in conformitate cu acesta din urma. Nu exista nici contradicții nici incontabilități intre alineatul (1) și articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, al cărui domeniu de aplicare și obiect sunt diferite: articolul 19 conferă Uniunii competentă de a adopta acte legislative, incluzând armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre, in vederea combaterii anumitor forme de discriminare citate exhaustiv in acest articol. Aceasta legislație se poate extinde la acțiunile autoritatiilor unui stat membru ( precum și la relațiile între persoane de drept privat ) in orice domeniu care intra in competentele Uniunii. In schimb articolul 21 alineatul (1) de mai sus nu conferă nicio competentă de adoptare unor acte cu putere împotriva discriminării in aceste domenii de acțiune a statelor membre sau a particularilor, și nici nu conține o Interdicție amplă a discriminării in domeniile menționate anterior. De fapt, acesta se se referă numai la discriminările făcute de intitutiile și organele Uniunii in exercitarea competentelor care le sunt conferite de tratate, și de statele membre, numai in măsura in care pun in aplicare aplicare dreptul Uniunii. Alineatul (1) nu modifica prim urmare domeniul competentelor conferite de articolul 19 și nici interpretarea acestui articol. Alineatul (2) corespunde articolului (18) alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și trebuie aplicat in conformitate cu acesta.”

Sursa: Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 303/17

Eu cred ca niciodată nu trebuie sa discriminăm oameni. Oameni, care poate nu au bani sau care se îmbracă mai urat, ci, să-i respectam așa cum ar trebui sa respectam toți oamenii, dar așa suntem noi, oameni, unii lipsiți de respect.

# data[].attributes.body
1.Orce persoana are dreptul să meargă cu transportul public. Orce persoana are dreptul să aibă un acoperiș peste cap.
2.Orce persoana are dreptul să părăsească țara în care s-a născut și a se întoarcă în țară respectiva.

# data[].attributes.body
Nimeni nu va fi tinut in sclavie, nici in robie; sclavia si comertul cu sclavi sunt interzise sub toate formele lor.

Un caz zguduitor de exploatare a omului de catre om au descoperit anchetatorii intr-un sat din Maramureș, sclavie in adevaratul sens al cuvantului - asta s-a intamplat ani de zile in localitatea Recea, din nordul tarii, unde o familie a terorizat comunitatea ani la rand - furau animale, isi insuseau culturi gata muncite, totul pe munca unor oameni rapiti pur si simplu de pe strada-oameni cu handicap psihic, carora le promiteau un acoperis si o masa calda contra ajutorului in gospodarie.
digi24.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
de Gazeta EROII REZISTENTEI ANTICOMUNISTE

Închisoarea din Sighet a fost construită în 1897, de autorităţile austro-ungare, cu ocazia aniversării "primului mileniu maghiar". După 1918, a funcţionat ca închisoare de drept comun. După 1945, prin Sighet se făcea repatrierea foştilor prizonieri şi foştilor deportaţi din U.R.S.S. În august 1948 a devenit loc de detenţie pentru un grup de studenţi, elevi şi ţărani maramureşeni - primul lot de deţinuţi politici ai României. Iar după 1950, a devenit mormântul elitei politice româneşti interbelice.

Aşa cum declara fostul comandat al penitenciarului Sighet, Vasile Ciolpan, cumplita închisoare era una aparte. Motivul? „Nu s-a încadrat în legile în vigoare, ci s-a încadrat în politica partidului nostru".

Construită în secolul al XIX-lea, în timpul Imperiului Austro-Ungar, închisoarea sigheteană era considerată una dintre cele mai moderne şi riguroase. Imobilul, având forma literei T, era proiectat pentru 120 de deţinuţi, dispunând de parter şi două etaje, favorizând izolarea şi separarea deţinuţilor. Curtea penitenciarului era închisă cu un zid înalt de 6 metri şi era supravegheată prin două foişoare.

Închisoarea Sighet devine politică în 29 august 1948, odată cu arestarea şi încarcerarea aici a primului lot de deţinuţi politici ai Maramureşului - Lotul Vişovan. Ulterior, regimul comunist a pregătit închisori pentru fiecare categorie socială: pentru elevi era Târgşorul, pentru studenţi Piteştiul, pentru demnitari era pregătit Sighetul. Una dintre teoriile avansate era că, fiind aproape de graniţa cu URSS, în cazul unei răzmeliţe, puteau fi uşor „transportaţi" peste graniţă. Acest scenariu nu a fost însă niciodată confirmat oficial. Cert este că închisoarea şi deţinuţii de aici erau ţinuţi în mare secret, iar locul de detenție era numit conspirativ în documente: „Colonia de muncă „Dunărea".

În zilele de 5-6 mai 1950 au fost aduşi la penitenciarul Sighet peste o sută de demnitari din întreaga ţara (foşti miniştri, academicieni, economişti, militari, istorici, ziarişti, politicieni), unii dintre ei, condamnaţi la pedepse grele, alţii, nici măcar judecaţi. Majoritatea aveau peste 60 de ani.

În octombrie-noiembrie 1950 au fost transportaţi la Sighet şi 45-50 de episcopi şi preoţi greco-catolici şi romano-catolici. Penitenciarul era considerat "unitate de muncă specială", cunoscută sub numele de "colonia Dunarea ", dar era, în realitate, un loc de exterminare pentru elitele ţării şi, în acelaşi timp, un loc sigur, de unde nu se putea fugi, frontiera Uniunii Sovietice fiind situată la mai puţin de doi kilometri.

În 1955, ca urmare a Convenţiei de la Geneva şi a admiterii României comuniste (RPR) în ONU, a avut loc o graţiere. Parte din deţinuţii politici din închisorile româneşti au fost eliberaţi, parte transferaţi în alte locuri, inclusiv în domiciliu obligatoriu. La Sighet, din cei circa 200 de deţinuţi, 52 muriseră. Închisoarea de la Sighet a redevenit de drept comun. Totuşi, deţinuţi politici mai apăreau și în anii următori, mai ales "în trecere", spre spitalul psihiatric din localitate. În 1977 închisoarea a fost dezafectată, devenind fabrica de mături, depozit de sare şi, în cele din urmă, o ruină părăsită.

Fundaţia Academia Civică a preluat ruina fostei închisori în 1993, în vederea transformării ei în muzeu. Lucrările au durat până în anul 2000. Pentru că edificiul, vechi de un secol, era ruinat şi plin de igrasie, a fost nevoie de refacerea fundaţiilor, izolaţiilor, acoperişului, iar pereţii interiori, care oricum fuseseră revopsiţi şi nu mai aminteau perioada anilor `50, au fost văruiţi în alb.

Rezultat al unor cercetări laborioase, fiecare celulă a devenit o sală de muzeu, în care, întâi într-o formă provizorie, mai apoi definitivă, urmând acum o ordine cronologică, sunt prezentate marile teme ale represiunii comuniste, ale distrugerii statului de drept şi înlocuirii lui printr-o construcţie de tip totalitar.

# data[].attributes.attachment_link.description
de Gazeta EROII REZISTENTEI ANTICOMUNISTE Închisoarea din Sighet a fost construită în 1897, de autorităţile austro-ungare, cu ocazia aniversării "primului mileniu maghiar". După 1918, a funcţionat ca închisoare de drept comun. După 1945, prin Sighet se făcea repatrierea foştilor prizonieri şi foştilor deportaţi din U.R.S.S.

# data[].attributes.body
-În articolul 3 al Declarației Drepturilor Omului este vorba despre dreptul la viață la libertatea și securitatea oamenilor.
-Toți oamenii avem dreptul la libertate la viață și la securitate.
Rsponsabilitățile noastre fata de aceste drepturi sunt: sa nu luam viata celorlalți din jur,sa nu luam libertate oamenilor și sa avem grijă de fiecare om drag nouă.
-O alta responsabilitate a noastă este să nu ucidem alți oameni și sa nu le punem viata în pericol.

-Un caz în care li sau încălcat dreptul la viață oamenilor a fost cazul lui George Floyd.
Cazul lui a fost foarte cunoscut în toată lumea. Acestuia i s-a încălcat dreptul la viață din cauza unui polițist căruia nu ia păsat de strigatele de disperare ale lui George. Oamenii i-au cerut ofițerului sa își ia genunchi de pe pieptul bărbatului dar acesta nu a vrut. Asa a fost omorât George Floyd în vârstă de 46 de ani.
-Sursa: Digi24

# data[].attributes.body
Articolul 14 are ca principiul de a avea un loc unde punem locui  chiar si daca suntem refugiați ca exemplu acest caz cu o refugiata din siria:
Nasrin are 29 de ani si a fost refugiata acum esti stabilită in Grecia dar inaite sa ajungă in grecia a trecut prin Moria,Veria,Germania in tabere de refugiați  acesta este unul dintre fericitele cazuri in care ei au putut avea parte de acest drept
Responsabilitățile acestui drept sunt:
•Sa fim deschiși cu oameni care au nevoie de ajutor
•Sau a încerca sa le căutam un loc unde ar putea locui
Din punctul meu de vedere acest drept a fost aplicat in privința lui Nasrin si soțul ei
sursa :https://childhub.org/ro/stiri-protectia-copilului/la-10-ani-de-la-inceperea-razboiului-din-siria-tdh-este-inca-alaturi-de-familiile-de-refugiati?language=sq

# data[].attributes.body
2.Articolul:,, Orice persoana, in calitate de membru al societății, are dreptul la securitate sociala ea este îndreptățită să obțină satisfacerea drepturilor economice, sociale și culturale indispensabile pentru demnitatea și libera dezvoltare a personalității sale, prin efort național și cooperare internațională, ținându-se seamă de organizarea și de resurse fiecărei țări."

3.Descriem articolul:
Orice om are dreptul la conversatie privata si dreptul oconomic.

4.Mentionam responsabilitatile:
Responsabilitate este sa indraptatim drepturile economice

5.un membru al societati nu poate findca, nu este lăsat si nu are dreptul la o securitate sociala, si nu este îndreptățită sa obtina satisfacerea drepturilor economice

# data[].attributes.body
-Toți oamenii avem dreptul la îngrijire medicală, asigurarea necesitățiilor cum ar fii îmbrăcămintea, un loc de muncă stabil, etc.
-Responsabilitățile pe care le avem noi față de acest drept sunt: pentru a beneficia de  haine, mâncare, sănătate trebuie sa avem un loc de muncă stabil cu ajutorul căruia să ne câștigăm banii; în momentul în care sesizăm că oamenii din jurul nostru au nevoie de ajutor, trebuie să sunăm la poliție/salvare sau chiar să anunțăm presa.
-“O femeie de 70 de ani, din Constanța, a murit după ce a fost lăsată să aștepte 16 ore pe un scaun pe holul Urgenței de la Spitalul Județean.”
-sursa: DIGI 24. Aici observăm că s-a încălcat dreptul la sănătate!

# data[].attributes.body
“Orice persoană are dreptul la odihnă și la timp liber și îndeosebi la o limitare rezonabilă a timpului de muncă,precum și la concedii periodice plătite.”
Acest articol face referire la timpul liber de care toată lumea trebuie să beneficieze.Dar,din păcate nu toți oamenii se pot bucura de acest drept,deoarece el este incălcat.De exemplu:unii copii sunt exploatați prin muncă,iar unii adulți la fel,aceștia neavănd concedii periodice plătite sau sunt forțați sa lucreze peste masură.
Responsabilitățile ar fi:patronii locului de muncă să respecte legea și să ofere concedii atunci cănd este necesar pentru muncitor,în special in perioada sărbătorilor,iar daca muncitorii sesizează ca acest lucru este incălcat,datoria lor este să acționeze,iar în cazul copiilor,aceștia nu trebuie sa muncească cât un adult (6-8) ore pe zi,ci să beneficieze de timp liber și de joacă.
O mare parte din copii sunt exploatați prin muncă,de exemplu cazul din Africa de Vest, în care in jur de 2 milioane de copii sunt obligați să muncească pe plantațiile de cacao,aceștia fiind privați de a se bucura de copilărie,de dreptul la odihnă  și timp liber,dar și la dreptul la educație.
Sursa:stirileprotv.ro
https://stirileprotv.ro/stiri/international/efectele-amare-ale-industriei-producatoare-de-ciocolata-2-milioane-de-copii-exploatac-i-pe-plantac-iile-de-cacao.html

# data[].attributes.body
Orice persoană are dreptul de a lua parte în mod liber la viaţa culturală a colectivităţii, de a se bucura de arte şi de a participa la progresul ştiinţific şi la binefacerile lui.

Fiecare om are dreptul la ocrotirea intereselor morale şi materiale care decurg din orice lucrare ştiinţifică, literară sau artistică al cărei autor este.

# data[].attributes.body
Să respecți libertatea omului
Sa ii respecți intimitatea
Constantinescu Luca

# data[].attributes.headline
In articolul meu am înțeles ca orice om are dreptul la tot

# data[].attributes.subject
In articolul meu am înțeles ca orice om are dreptul la tot

# data[].attributes.body
Constantinescu Luca

# data[].attributes.body
,,Fundamentale la care o persoană are în mod inerent dreptul pur și simplu pentru că el sau ea este o ființă umană."[1] Drepturile omului sunt astfel considerate ca fiind universale (se aplică peste tot) și egalitare (aceleași pentru toți). Aceste drepturi pot exista ca drepturi naturale sau ca drepturi legale, atât în legislația națională, cât și în cea internațională.[2]. Doctrina drepturilor omului în practica internațională, în cadrul dreptului internațional, instituțiile globale și regionale, în politicile de state și în activitățile organizațiilor non-guvernamentale a fost o piatră de temelie a politicilor publice din întreaga lume. Aceasta a spus că: "În cazul în care discursul public al societății pe timp de pace global poate fi spus să aibă o limbă comună morală, este cea a drepturilor omului" [3]. În ciuda acestui fapt, afirmațiile puternice făcute de doctrina drepturilor omului continuă să provoace chiar și în prezent dezbateri considerabile cu privire la conținutul, natura și justificarea drepturilor omului . Într-adevăr, problema a ceea ce se înțelege printr-un "drept" este în sine un controversat subiect de dezbateri filosofice continue[4]. Multe dintre ideile de bază care au animat mișcarea s-au dezvoltat în urma celui de Al Doilea Război Mondial și a atrocităților Holocaustului, culminând cu adoptarea Declarației Universale a Drepturilor Omului din Paris de către Adunarea Generală a Națiunilor Unite în 1948. Lumea antică nu poseda conceptul de drepturi universale ale omului.[5] Societățile antice au avut "sisteme elaborate de taxe, concepții de justiție, legitimitate politică, și umană înfloritoare, care a căutat să realizeze demnitatea umană, înflorirea, sau bunăstarea în întregime independente de drepturile omului".[5]. Conceptul modern al drepturilor omului s-a dezvoltat în perioada modernă timpurie, alături de secularizarea europeană a eticii iudeo-creștine.[6] Precursorul real al discursului privind drepturile omului a fost conceptul de drepturi naturale, care a apărut ca parte a tradiției medievale. Dreptul natural a devenit proeminent în timpul Iluminismului, enunțat de filosofii John Locke, Francis Hutcheson, și Jean-Jacques Burlamaqui, precum și o poziție importantă în Discursul politic al revoluției americane și al revoluției franceze. Din această fundație modernă s-a născut mișcarea pentru drepturile omului apărută în a doua jumătate a secolului al XX-lea."
Frățilă Denisa
Sursa:https://ro.m.wikipedia.org/wiki/Drepturile_omului#

# data[].attributes.body
1.Orice individ are dreptul la o cetatenie.
2.Nimeni nu poate fi lipsit in mod arbitrar de cetatenia sa nici de dreptul de a-si schimba cetatenia.
Responsabilitati:
-de a circula si de a-si stabili liber casa;
Eu am inteles din articolul meu ca toata lumea are nevoie de o cetatenie si nu poate fi lipsit din a avea una,deoarece este dreptul nostru de avea o dovada ca suntem de exemplu romanii.
Sursa:https://amp.dw.com
“O fetita in varsta de 10 ani a fost lipsita de cetatenia sa,iar daca aceasta doreste sa isi primeasca cetatenia trebuie sa de-a statul in judecata.Aceasta fetita se numeste Ana Pletosu,iar acum locuieste in Italia cu familia si fratii ei,deoarece acolo i s-a oferit o cetatenie si un loc in societate.”

# data[].attributes.headline
Orice persoana are dreptul la libertate gandirii a conștiinței și a religiei acest drept implica libertatea de a și schimba religia sau convingerile precum și libertatea de a și manifesta religia sau convingerile sale individual sau in colectiv atat in public cât și imn privat prin învățământ practici cult și îndeplinirea de rituri

# data[].attributes.subject
Orice persoana are dreptul la libertate gandirii a conștiinței și a religiei acest drept implica libertatea de a și schimba religia sau convingerile precum și libertatea de a și manifesta religia sau convingerile sale individual sau in colectiv atat in public cât și imn privat prin învățământ practici cult și îndeplinirea de rituri

# data[].attributes.body
Constantinescu Luca

# data[].attributes.body
-Orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere la toate nivelurile și în special în domeniile politic, sindical și civic, ceea ce implică dreptul oricărei persoane de a înființa împreună cu alte persoane sindicate și de a se afilia la acestea pentru apărarea intereselor sale.

-Eu cred ca articolul asta are cea mai mare dreptate, orice om ar trebuii sa se poata intrunii pasnic si nu doar oameni la putere.

-Ca responsabilitati nimeni nu are dreptul de ai lipsi pe altii de intruniri

-Nicolae Ceauşescu inchide biserici, inchide preoti, copiii sunt batjocoriti la scoala pentru religie, oamenii se roaga in secret

Sursa: https://adevarul-ro.cdn.ampproject.org/v/s/adevarul.ro/amp/stiri-locale/bucuresti/nicolae-ceausescu-cel-mai-necredincios-dintre-1433600.html?amp_gsa=1&amp_js_v=a9&usqp=mq331AQKKAFQArABIIACAw%3D%3D#amp_tf=From%20%251%24s&aoh=16693733896732&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&ampshare=https%3A%2F%2Fadevarul.ro%2Fstiri-locale%2Fbucuresti%2Fnicolae-ceausescu-cel-mai-necredincios-dintre-1433600.html

# data[].attributes.body
Analizați articol atribuit din Declarația Universală a Drepturilor Omului.

Pentru o analiză completă trebuie să luați în considerare următoarele aspecte:

-       Postați o poză sau un video care să fie reprezentative pentru articol

-       Scrieți articolul

-       Descrieți articolul în cuvintele voastre

-       Menționați ce responsabilități presupune articolul

-       Asociați articolul cu o știre din presă sau cu un caz real din viața de zi cu zi și detaliați modul în care articolul este respectat sau nu.

NU UITAȚI! Responsabilitate = datorie, obligație față de ceva sau cineva