# data[].attributes.body
Kan man indtage noget for at fjerne den stråling man har fået? hvis ja, hvad?

# data[].attributes.body
hvorfor er lys nødvendigt for fotosyntese?

# data[].attributes.body
http://www.evolution.dk/evolution/biologisk-evolution/genetik-og-nedarvning/celledeling/meiose/index.html

# data[].attributes.body
arvemateriale, DNA, centromer, tentråde, pol, kernemembran, ækvator, kromosom, centriole, organeller.

# data[].attributes.body
AL-det bippede mindre jo flere hun tog på.
Jern- det bippede også mindre jo flere hun tog på.

Der var ikke forskel på om der var var 5 eller 1 plade på

874-716

# data[].attributes.body
25
20-aluminium
18
hver gang han tog flere på, begyndte den at bippe mere.

jern- den bippede hurtigt og så mindre.

# data[].attributes.body
den bipper meget hurtigere end alfa, og meget mindre end beta. uden noget på. 147.

Aluminium- den bipper hurtigt, og det ryger bare lige igennem hver gang han tager flere på. Men der skal mange på før det begynder at blive langsommere.

Beton- det røg lige igennem også.

# data[].attributes.body
måles som andelen af lys, overfladen reflekterer. Hvis en overflade reflekterer 34% af lyset, så er albedoen 34 (ind imellem også skrevet som 0,34). En helt hvid overflade har en albedo på 100 og en helt sort har en på 0.

# data[].attributes.body
Der findes forskellige typer af stråling. Nogle stråler kan du opfatte med dine sanser, fx sollys og varme. Men de fleste stråler kan du ikke mærke. Du kan fx ikke mærke røntgenstrålerne, hvis du får taget et røntgenbillede på et hospital.

Stråling er et fælles navn for bølger, som overfører deres energi, når de rammer et materiale. Hvis Solen fx skinner på dig, bliver du varm, fordi Solens stråler overfører energi til din krop.

# data[].attributes.body
Stråling indeholder forskellige mængder af energi.

Stråling med lav energi kaldes ikke-ioniserende stråling. Det er fx stråling fra mobiltelefoner eller mikroovne.

Stråling med høj energi kaldes ioniserende stråling. I daglig tale kaldes det også for radioaktiv stråling, fordi strålerne ofte kommer fra radioaktive stoffer.

Ioniserende stråling findes både i naturen og kan være skabt af mennesker. Menneskeskabt stråling kommer fx fra røntgenapparater på et hospital eller fra radioaktive stoffer i et atomkraftværk. I naturen kommer ioniserende stråling fx fra små mængder af radioaktive stoffer i jorden.

# data[].attributes.body
Alfastråling (α)
Alfastråling er en positivt ladet partikel, der består af to protoner og to neutroner. En alfapartikel er stor i forhold til en betapartikel. Alfapartiklen bevæger sig med ca. 15.000 km i sekundet, hvilket svarer til fem procent af lysets hastighed.

Alfastråling har kun en rækkevidde på et par centimeter i luften. Strålingen kan ikke trænge igennem huden, men til gengæld indeholder den så meget energi, at den kan gøre skade, hvis den kommer ind i kroppen, fx igennem luften eller føden.

# data[].attributes.body
Betastråling (β)
Betastråling er en negativt eller positivt ladet partikel, der kan bestå af én elektron. Betapartiklen er mindre end alfapartiklen, men kan nå en hastighed på op til 99 procent af lysets hastighed.

Betastråling har en rækkevidde på op til tre meter i luften og kan trænge et par millimeter ind i huden. Betastråling indeholder mindre energi end alfastråling, men kan stadig gøre skade, hvis den kommer ind i kroppen, fx igennem luften eller føden.

# data[].attributes.body
Gammastråling (γ)
Gammastråling er en lyspartikel med høj energi. Den er meget mindre end både alfa- og betapartiklen, men bevæger sig til gengæld med lysets hastighed. Gammastråling er en af de strålingstyper, der har den længste rækkevidde og største evne til at trænge igennem materialer. Den kan bevæge sig flere kilometer i luften.

Gammastråling kan trænge dybt ind i kroppen og gøre skade på lang afstand. Men gammastråling indeholder lavere energi end alfa- og betastråling. Derfor skal der en større mængde gammastråling til for at gøre samme skade på kroppen som alfa- eller betastråling.

# data[].attributes.body
Alle celler i din krop indeholder DNA-molekyler. DNA'et har en kompleks struktur, som kan vises på flere forskellige måder. Hver model af DNA'et har styrker og svagheder og kan bruges til at vise forskellige ting.

I skal nu se en animation om DNA'et og beskrive DNA'ets opbygning ved hjælp af en plastikmodel. Derefter skal I vurdere forskellige DNA-modeller og argumentere for, hvilke fordele og ulemper der er ved de forskellige modeller

# data[].attributes.body
Din krop bliver dagligt udsat for ioniserende stråling. Det kan være naturlig baggrundsstråling fra universet eller radioaktive stoffer i jorden. Det kan også være menneskeskabt stråling fra et røntgenapparat på et hospital. Fælles for de tre typer af ioniserende stråling er, at dosis af strålingen er meget lille. Dermed er der også meget lille risiko for, at strålingen forårsager kræft. Hvis kroppen udsættes for store doser af ioniserende stråling, fx efter en atomkraftulykke, stiger risikoen for at udvikle kræft.

# data[].attributes.body
Ioniserende stråling kan være årsag til flere forskellige slags skader på DNA'et. Ofte fører en strålingsskade til en mutation i DNA'et. Mutation betyder forandring. Mutationer kan være farlige, fordi de kan ændre cellens egenskaber. Dermed er der en risiko for, at cellen udvikler sig til en kræftcelle

# data[].attributes.body
Brud på DNA-strenge
Hvis DNA'et rammes af stråling eller frie radikaler, kan der opstå et brud på DNA'ets strenge. Et brud på den ene af DNA'ets strenge er ofte ufarligt. I de fleste tilfælde kan cellen selv reparere skaden.

Hvis bruddet derimod er på begge DNA'ets strenge, kan det være farligt. Så vil DNA'et blive splittet op i to dele. Når cellen forsøger at sætte DNA'et sammen igen, bliver DNA'et nogle gange sat forkert sammen. På den måde opstår der en mutation i DNA'et, som kan ændre cellens egenskaber.

# data[].attributes.body
Punktmutation
Ioniserende stråling kan også være årsag til en punktmutation i DNA'et. En punktmutation er en mutation i DNA'ets basepar, hvor en enkelt base bliver slået ud og udskiftet med en anden base. En punktmutation kan være farlig, men har ikke altid en skadelig effekt på cellen.

# data[].attributes.body
Transskription er overførslen af ​​kodet information fra DNA til RNA. Denne proces foregår hos eukaryote organismer i cellekernen. RNA molekyler, der koder for et protein, kaldes budbringer-RNA (messenger RNA eller mRNA).

# data[].attributes.attachment_link.title
From atom to whole universe - Amazing scale video

# data[].attributes.body
forsøg 1:
liste:
tændstikker
ild
kontrolstænger

forsøg 2:
liste:
tændstikker
ild

kontrolstængerne gør alt, hvis de ik var der ville der ske en eksplotion.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forsøg, fysik, kemi, biologi, video Udstyr UV-lampe, UV-perler, solcreme, 2 eller flere glasplader, ... Hvad er forskellen på atomkraft og en atombombe?

# data[].attributes.body
Hvad er et atomkraftværk?
Hvorfor er det farligt?
Hvorfor er det godt for vores fremtid?
Hvad er Seaborgs ideer?
Hvad vil Seaborg gøre?
Hvordan fungere et atomkraft?
Hvordan er det grønnere?
Hvorfor er Seaborgs ideer gode?
Hvad kan de gøre for vores fremtid?
Kommer det til at blive grønnere end vores tid nu?
Hvorfor er det godt at have atomkraftværker?
Hvorfor er det et problem, når nedkølingen ikke fungerer?
Har der været et radioaktivt udslip?