# data[].attributes.body
Både lokalt på skoler, på tværs af uddannelser, på tværs af niveauer fra GF til svendeprøve.

# data[].attributes.body
Så lærerne fortsat kan mødes på tværs, af uddannelser og skoler.

# data[].attributes.body
-Nationalt pædagogisk forum for vidensdeling
-

# data[].attributes.headline
Opkvalificere dem der er “gamle i gårde”

# data[].attributes.subject
Opkvalificere dem der er “gamle i gårde”

# data[].attributes.body
Skal vi bede de lærere som er uddannet for år tilbage, om at komme ind og få nyeste viden?

# data[].attributes.body
Der er behov for netværk mellem skoler og fagområder hvor undervisere kan drøfte udvikling og udfordringer

# data[].attributes.body
Hvordan kan pædagogisk og didaktisk praksis understøttes på uddannelserne, hvordan kan det at arbejde med klasseledelse, fællesskaber, relationer osv. blive en naturlig del af undervisernes rolle, stedet for at det er adskilt eller ses som en ekstrabyrde/arbejdsopgave

# data[].attributes.body
-Centralt videnscenter, der inkluderer faglærere og ikke er adskilt fra undervisningen
-Standardiseringer fra centralt hold

# data[].attributes.body
Konkrete værkstøjer til at skabe fællesskaber og relationer, herunder netværk, samarbejde på tværs, rum for vidensdeling,

# data[].attributes.body
Tolærerordninger som et forsøg. Ressorcepersoner fra virksomheder, mentorer, sps kunne tænkes ind

# data[].attributes.body
-Inddragelse af de faglige organisationer
-Historiefortælling
-faglærer --> Tømrer

# data[].attributes.body
Langt de fleste faglærere er virkelig dygtige praktikere. Måske den “nye pædagogiske faglighed” skal være endnu tydeligere som en faglighed med samme værdi som den fag-faglige.

# data[].attributes.body
Alle siger at det er et behov i vores samfund for flere faglærte, og derfor et stort behov dygtige og begejstrede undervisere. Så dem skal vi passe på, i lige så høj grad som vi skal passe på og hverve elever

# data[].attributes.body
Der mangler simpelthen udveksling af de gode metoder til at undervise i de fagspecifikke løsninger. Hvis der sidder en faglærer i Thisted , der har fundet den helt rigtige metode til at arbejde med tagfoden, har jeg ikke noget sted at gå hen og få vedkommendes erfaringer.

# data[].attributes.body
Hver gang underviserne får mulighed for at “løfte blikket” og tale om undervisning og elever løftes energien igen. Lærerne kan ofte føle sig alene og som den eneste. Den eneste som eleverne har, eller den eneste der er træt, eller den eneste der syntes at det er svært.

# data[].attributes.body
Den dybe tallerken bliver opfundet utroligt mange steder på én gang uden en koordinerende indsats og vi bevæger os i forvejen i en gråzone i fht. standarder, m.v.

# data[].attributes.body
Udfordringen bliver rekrutteringproblemer, øget stress, da underviserne vil opleve den pædagogiske udfordring for stor.

Øget konflikter i undervisningen og manglende tillid og anerkendelse af hinanden.
Manglende motivation blandt både elever og undervisere.

# data[].attributes.body
Stor og stigende kompleksitet er en udfordring for elever og undervisere.

Vær opmærksom på fokusering

# data[].attributes.body
Fordi vi er nødt til at blive skarpere på at skabe mening og motivation for læring sammen med eleverne. Fremtidens arbejdsmarked kalder på, at vi kan lære nyt og blive ved med at udvikle os. Derfor er elevernes lyst til at lære ufattelig vigtig at bibeholde

# data[].attributes.body
Flere og flere af vores elever har ikke familietradition eller forhåndskendskab med/til faget og fagforeningerne fylder mindre og mindre - derfor er faglige fællesskab ikke så tydeligt længere og vi som faglærere har derfor svært ved at tale ind i det og bruge det som motiverende faktor for dygtigggørelse.

# data[].attributes.body
Eleverne får svært ved at samarbejde, det kan skabe øget mistrivsel og ensomhed blandt de unge.
Derudover kan det være svært at skabe meningsfuld undervisning hvis fællesskaber udebliver, eks. praksisfælleskaber og den læring der findes heri.

# data[].attributes.body
Som “farer vild” i differentiering og elever med vildt forskelligartede behov.
Tiden og energien bliver taget fra det fag-faglige. Til alles ærgrelse, både lærere og elever.

# data[].attributes.body
Fagspecifik deling af undervisningsmetoder på tværs af institutioner

# data[].attributes.body
Der kommer mange ydre krav om indhold der skal håndteres der ikke umiddelbart er indholdsmæssigt uddannelsesmæssigt relevant - kunne reduceres

# data[].attributes.body
Koblinger ml praksisfaglighed og grundlag

# data[].attributes.body
Mere koordineret indsats i fht. til ressourcer og kompetencer samt standardisering af viden, løsninger og standarder

# data[].attributes.body
Både faglige fællesskaber i undervisningen, men også generelt fællesskaber i skoletiden, herunder at eleverne kan drive og deltage i sociale aktiviteter
Fællesskaber synes udfordret grundet flere forskellige forhold: eleverne kommer forskellige steder fra, digitalisering (SoME) osv...

# data[].attributes.body
Eleverne kræver mere individuel tilpasning i undervisningen, dette kan være svært indenfor den tidsmæssige ramme

Øget konflikter mellem lærer og elever - lærere har ikke samme autoritet

# data[].attributes.headline
Flere lærer oplever nærmest en omsorgstræthed.

# data[].attributes.subject
Flere lærer oplever nærmest en omsorgstræthed.

# data[].attributes.body
Det er hårdt arbejde at have øje for de mange “typer”. Mange undervisere oplever at deres fag-faglige emner ryger i baggrunden. Man udmattes af hele tiden af at skulle flytte fokus “fra opgaven”

# data[].attributes.body
Jeg ser et behov at en del undervisere får kompetenceudvikling i klasserumsledelse og relationskompetence.

Gerne i et light-format, så undervisere får kompetencer inden dep

# data[].attributes.body
Kæmpe og stadigt voksende kompleksitet i elevforuudsætninger.
*Etnicitet
*Køn
*Diagnoser
*Differentiering
*Faglige niveau
*Tidligere skolegang