# data[].attributes.attachment_caption
Més de 356.000 morts el 2019 van estar relacionades amb la calor

# data[].attributes.body
Els adults més grans de 65 anys i els nens molt petits són els més vulnerables als efectes de les temperatures extremadament altes, segons dos nous estudis

# data[].attributes.body
hi ha unas fortas inundacions a sudan clica al enllaç si vols saber més

# data[].attributes.body
Molts animals estan en perill d'extinció pel canvi climàtic.Entre els animals més nombrosos, els humans ocupen el setè lloc amb una població de 7.900 milions. Davant, hi ha insectes, arnes, peixos cuca de llum, krill antàrtic, mosques, agalls i gallines.

# data[].attributes.body
Hi ha una onada d'incendis aquest 2023, aquest vídeo mostra una operació de bombers apagant el foc.

# data[].attributes.attachment_link.title
La ola más mortífera de incendios en Chile | EL PAÍS

# data[].attributes.body
mes de 1.000 bombers 600 persones dessajotllades i 8.000 ectareas cremadas aquestas son les conswqüencies del canvi climatic

# data[].attributes.attachment_link.title
INCENDIO LAS HURDES: Más de 8.000 hectáreas QUEMADAS y 700 personas DESALOJADAS | RTVE Noticias

# data[].attributes.body
sequera, inudacions definitivament el canvi climatic ens esta tornant vojos tenim que fer al guna cosa entra aqui per saber mes.

# data[].attributes.body
Aquest vídeo mostra com un llac de Txad un país del centre d'Àfrica desapareix per culpa del canvi climàtic, i milions de persones moren per culpa d'això.

# data[].attributes.attachment_link.title
La crisis del Lago Chad en 30 segundos - Oxfam Intermón

# data[].attributes.body
conseqüencies de el canvi climatic mes de 200 inundacións al congo i nens sense cases

# data[].attributes.attachment_link.title
insolaciones en el congo - Cerca de Google

# data[].attributes.body
les macrogranjes contaminen molt i no ens estem donant compta entra a aquest formulari.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Las palabras del ministro de Consumo, Alberto Garzón, contra determinadas actividades ganaderas han desatado una importante polémica: en concreto, Garzón critica las "macrogranjas" porque, a su juicio, es un modelo que "no es sostenible", contamina suelos y agua, genera maltrato animal y la carne es de peor calidad. El ministro, en todo caso, quiso discernir entre "macrogranjas" (ganadería intensiva) y la ganadería extensiva, que sí considera "sostenible ecológicamente".

En cualquier caso, más allá de la interpretación de las palabras de Garzón y de que tenga razón o no en sus argumentos, el debate sobre la ganadería ha irrumpido en la primera línea de la agenda política y ha obligado a todos los partidos más o menos a posicionarse.

De entrada, también, cabe especificar cuál es la definición de ganadería intensiva: son instalaciones con miles de cabezas de ganado criados a base de piensos y encerrados en cuadras. La ganadería extensiva, por contraposición, es el ganado alimentado a base de pastos al aire libre. No obstante, ambas definiciones son aproximaciones porque los propios expertos critican que no haya una legislación que permita categorizar un tipo de ganadería y otro.

En cualquier caso, sí hay mecanismos que permiten localizar "macrogranjas" en España: recurrir a los datos del Registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (PRTR), que es donde los ganaderos porcinos y avícolas tienen que acudir para solicitar una autorización administrativa que les permita levantar instalaciones para albergar miles de cabezas de ganado. Próximamente también se podrían incluir también a las grandes instalaciones de ganado bovino intensivo en este registro (está en trámite un cambio legislativo). El sector vacuno, de momento, no está incluido en este registro.

Tomando este registro como fuente de datos para las "macrogranjas", en España hay actualmente un total de 7.100 complejos industriales de los que el 53 % (3.765) corresponden al sector avícola y porcino. Las tres principales autonomías con "macrogranjas" destinadas a la cría intensiva de aves de corral o de cerdos son Aragón (922), Cataluña (856) y Castilla y León (582).

Sin embargo, en el ranking por provincias, encontramos la provincia de Lleida como el territorio de España con mayor número de instalaciones para la ganadería intensiva. En total, 127 municipios de la demarcación leridana alberga al menos una "macrogranja". En este punto, cabe decir que partidos catalanes, como Esquerra, muy comprometidos con la defensa del medio ambiente y con muchos puntos de encuentro con Podemos en esta materia, ha tratado de pasar de puntillas por este debate sobre las palabras de Garzón porque son conscientes de que tienen mucho electorado en el sector ganadero (en las zonas rurales de Cataluña).

Tras Lleida, aparece Huesca en segundo puesto, con 112 municipios. Zaragoza (85) y Barcelona (82) cierran los cuatro primeros puestos de la lista. Es decir, Aragón y Cataluña concentran a las cuatro provincias con mayor número de "macrogranjas" de España. A partir de ahí, en el ranking aparecen: Toledo (68); Girona (65); Navarra (59); y, Teruel, Valladolid y Segovia (55). Cantabria, Guipúzcoa, Asturias y Baleares son las provincias con menor número de municipios con "macrogranjas", con tan solo uno.

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Cuál es la provincia de España con más "macrogranjas"?

# data[].attributes.attachment_link.description
Las palabras del ministro de Consumo, Alberto Garzón, contra determinadas actividades ganaderas han desatado una importante polémica: en concreto, Garzón critica las "macrogranjas" porque, a su juicio, es un modelo que "no es sostenible", contamina suelos y agua, genera maltrato animal y la carne es de peor calidad.

# data[].attributes.attachment_caption
El desglaç dels pols i les seves conseqüències | 

# data[].attributes.body
El desglaç dels pols és una conseqüència del canvi climàtic de la qual s’ha parlat des de fa molts anys. En els últims anys és quan més s’està a notant.

# data[].attributes.body
moltes especies sobretot de africa desepereixen degut al canvi climatic clica aqui per saber mes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les altes temperatures d'aquest estiu, amb rècords històrics en onades de calor com les de les primeres setmanes de juny, ens mostren alguns dels efectes del canvi climàtic. En moltes regions, la nostra salut i la de moltes altres especies es veu seriosament afectada per l'escalfament global.

Los animales y plantas con mayor capacidad de adaptación sobreviven con estrategias diversas -desde emigrar hacia zonas más frías hasta adelantar la temporada de cría, modificar la dieta o crecer menos- pero muchas otras no pueden hacer frente al dilema de adaptarse o morir.

Les persones que estimen els ocells de ben segur que reconeixen fàcilment la mallerenga carbonera ( Parus major), una espècie comuna a pràcticament tot Europa. Un equip d'investigadors de la Universitat de Oxford ha comprovat que durant els últims 100 anys la data de posada d'ous de les mallerengues que viuen al Regne Unit s'ha avançat una mitjana de dues setmanes. Aquesta modificació del calendari reproductiu permet adaptar-se millor al canvi climàtic, que provoca que els insectes -aliment principal de les mallerengues- apareguin als camps cada any més d'hora.

L'evolució ha afavorit en aquest cas als ocells que inicien el procés de cria abans d'hora, mentre que els exemplars que continuen amb el calendari antic tenen menys possibilitats d'èxit reproductiu i, per tant, van camí de l'extinció.

"D'aquí a finals de segle més de la meitat de les espècies d'animals i plantes del nostre país es veuran greument afectades pel canvi climàtic"

No tots els ocells tenen facilitats per adaptar-se al canvi climàtic. Un estudi publicat al gener de 2012 a la revista Nature Climate Change per investigadors de set països europeus indicava que durant les dues últimes dècades les papallones s'han desplaçat una mitjana de 114 quilòmetres cap al nord (en el conjunt del continent) mentre que els ocells només han emigrat 37 quilòmetres. La manca de sincronia augura una tragèdia existencial generalitzada perquè, segons aquest mateix estudi, en només 20 anys el conjunt de temperatures del continent s'ha desplaçat cap al nord una mitjana de 250 quilòmetres. És dir, per trobar la mateixa temperatura que tenia un punt determinat d'Europa fa dues dècades ara cal anar a buscar-la 250 quilòmetres més al nord.

A Amèrica també hi ha molts exemples d'espècies en perill per culpa del canvi climàtic, com és el cas de la pica americana ( Ochotona princeps). Aquest petit rosegador parent llunyà del conill, viu a l'oest dels Estats Units i Canadà i està perfectament adaptat a les baixes temperatures de les muntanyes. Té una gran habilitat per excavar caus a la neu i la seva pell i pèl el protegeixen de les temperatures més extremes. Però només de les baixes temperatures. A l'estiu la pica americana pot morir literalment asfixiada de calor si no troba un lloc fresc on refugiar-se. La resistència tèrmica d'aquest animal ha arribat al límit en regions com la Gran Conca (en anglès: Great Basin). En aquesta zona muntanyosa i àrida entre les Rocoses i la Serra Nevada nord-americana, la població de piques pràcticament ha desaparegut en només dues dècades.

El panda es queda sense bambú

Àsia tampoc és una excepció d'aquest procés. La relació entre clima i dieta comença a preocupar els experts que estudien al panda gegant ( Ailuropoda melanoleuca) . En un article publicat el novembre de 2012 a la revista Nature Climate Change, científics de l'Acadèmia de Ciències de la Xina i de la Universitat Estatal de Michigan (EUA) indicaven que, fins i tot en l'escenari de canvi climàtic més optimista, el bambú desapareixerà abans d'acabar aquest segle a les muntanyes de la província xinesa de Shaanxi, on viuen actualment 275 pandes (de la subespècie panda de qinling), el 17% de la població mundial d'aquest emblemàtic animal.

Al cercle polar Àrtic trobem el cas de la guineu polar ( Alopex lagopus), una de les espècies que presenten la capacitat de canviar de coloració en funció de l'estació del any. La guineu polar vesteix de blanc quan el seu hàbitat natural està cobert de neu i enfosqueix el seu pelatge quan arriba la primavera, quan hi ha més zones rocoses al descobert.

La progressiva desaparició de les zones cobertes pel gel, produïda pel canvi del clima, està reduint els dominis de la guineu polar i facilitant la competència de la guineu comuna ( Vulpes vulpes), adverteixen els experts. No cal dir que la supervivència de la guineu polar es troba en perill imminent.

Sense anar tan lluny, un estudi elaborat el 2011 per experts del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) indica que d'aquí a finals de segle més de la meitat de les espècies d'animals i plantes del nostre país es veuran greument afectades pel canvi climàtic.

Els més perjudicats per l'escalfament i la disminució de les pluges seran els amfibis, amb un 85% d'espècies que perdran com a mínim una tercera part del territori que ocupen actualment. El mateix fenomen de contracció de l'espai amb bones condicions per a la vida afectarà abans que acabi el segle al 67% de les espècies de rèptils, el 63% de les aus i el 67% dels mamífers.

En alguns casos es produiran importants desplaçaments al territori (a la recerca de zones menys càlides) mentre que en altres casos es reduirà dràsticament la població o fins i tot es produiran extincions locals.

"Els ambients adequats per a les sureres hauran desaparegut a mitjans de segle d'Extremadura i Andalusia, i a finals de segle de Catalunya"

Les plantes també es veuen afectades pel canvi climàtic

Alguns models posats a prova pels experts del CSIC indiquen que a finals de segle, les condicions ambientals òptimes per al creixement d'arbres tan emblemàtics com l'alzina surera ( Quercus suber, d'on s'extreu el suro) s'hauran modificat radicalment a Espanya. Els ambients adequats per a les sureres hauran desaparegut a mitjan segle d'Extremadura i Andalusia, i a finals de segle de Catalunya. Les noves àrees potencials per a la supervivència d'aquesta espècie s'obren en el Nord-oest de la Península Ibèrica, Galícia i Astúries occidental.

Durant els darrers anys ja s'ha demostrat en diverses zones de la Península modificacions en la coberta vegetal que es poden associar al canvi climàtic. Un dels casos més ben documentats és la progressiva substitució de fagedes per alzinars al massís del Montseny (Catalunya), amb estudis destacats com el publicat pels investigadors Josep Peñuelas i Martí Boada el 2003 a la revista Global Change Biology.
Autor: Joaquim Elcacho, Periodista especialitzat en Medi Ambient i Ciència
Bio Eco Actual, informatiu mensual gratuït imprès i digital 100% ecològicBio Eco Actual Octubre 2017

# data[].attributes.attachment_link.title
El canvi climàtic accelera l'extinció d'espècies - Bio Eco Actual

# data[].attributes.attachment_link.description
Les altes temperatures d'aquest estiu, amb rècords històrics en onades de calor com les de les primeres setmanes de juny, ens mostren alguns dels efectes del canvi climàtic. En moltes regions, la nostra salut i la de moltes altres especies es veu seriosament afectada per l'escalfament global.

# data[].attributes.body
Hi ha una gran sequera a Namíbia la gent sobreviu com pot. Hi ha 700.000 persones, inclosos 109.000 nens menors de cinc anys que corren el risc de mal nutrició.

# data[].attributes.body
els ossos es veuen amamanecats a marxar i el gel es desfa cada vegada mes amb un record guines

# data[].attributes.attachment_link.description
Troba totes les notícies i peces d’actualitat sobre desglaç. Tota la informació i l’última hora al diari ARA.

# data[].attributes.location_name
Rua Principal do Casal Novo, 6100, Portugal

# data[].attributes.headline
Rua Principal do Casal Novo, 6100, Portugal

# data[].attributes.subject
Rua Principal do Casal Novo, 6100, Portugal

# data[].attributes.body
incendi a portugal mes de 1.200 bombers apagand el foc mes de 3.000 ectareas cremadas

# data[].attributes.attachment_caption
El Mediterrani, assetjat per incendis cada cop més intensos sobretot a Itàlia, Turquia, Grècia. a de més un gran incendi a Barcelona a prop del estadi olímpic.

# data[].attributes.headline
El Mediterrani, assetjat per incendis cada cop El El Mediterrani, assetjat per incendis cada cop més intensos

# data[].attributes.subject
El Mediterrani, assetjat per incendis cada cop El El Mediterrani, assetjat per incendis cada cop més intensos

# data[].attributes.body
Ara mateix a Etiòpia hi ha milions de persones sense aigua per el canvi climàtic, aquest vídeo mostra com o passen les families.

# data[].attributes.attachment_link.title
SEQUÍA | La amenaza de millones de niños en Etiopía