# data[].attributes.body
Sega- ja lehtmetsad asuvad põhja- ja lõunapoolkeral, valdavalt 40-60 laiuskraadides. Sega- ja lehtmetsad asuvad peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas Suur Järvistu ümbruses, Hiinas Suur-Hiina tasandikul ja vähemal määral ka Uus-Meremaal.

# data[].attributes.body
Sellele kliimavöötmele on iseloomulik õhutemperatuur suvel (+12 kuni +17 kraadi) ja õhutemperatuurid talvel (+6 kuni +8 kraadi). Sademete hulk jääb vahemikku 50–120 aastas. Plymouthis on sademeid kuni 980 mm/a. Amplituud on 11 kraadi aastas.

# data[].attributes.body
Loomadest on tüüpilisemad imetajad. Enamik neist on kohastunud aktiivseks eluks aasta läbi, vaid mõned jäävad talveunne. Näiteks, metskits, hirv, halljänes, skunk, metsnugis ja vöötorav. Vähe on siinses jahedas kliimas kõigusoojaseid loomi kahepaikseid ja roomajaid.'
Suuruselt on ta võrreldav kodukassiga.
Metsnugis, nagu nimestki näha, on tüüpiline metsaloom.
Nugiste arvukus kõigub aastati suurel määral.

# data[].attributes.body
Leht- ja segametsavööndi metsad on tuntud oma sügisese värvikirevuse poolest. Eriti värvikad on Põhja-Ameerika vahtrametsad.Lehtmetsavööndi metsades on puurindes ülekaalus tamm, pöök, vaher, pärn, saar, jalakas, kastan, pähklipuu, Ameerikas ka hikkoripuu. Lääne-Euroopas, kus on niiskem kliima, on ülekaalus pöögi- ja kastanimetsad.

Esineb peaaegu kogu Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis pärismaine.
Kasvab kuni 40 meetri kõrguseks ja tüve ümbermõõt võib ulatuda 7 meetrini ja eluiga küündida 500 aastani.
Suvel saab neid eristada lehtede katsumisega: jalaka lehed on nii pealt kui alt karedakarvalised, künnapuu lehed on peaaegu siledad.

# data[].attributes.body
Leht- ja segametsavööndi peamisteks muldadeks on toitainerohked pruunmullad. Sügisel maapinnale ladestunud orgaaniline aine laguneb intensiivselt järgmisel kevadel. Mida soojem ja niiskem on kliima, seda enam mikroorganismid orgaanilist ainet lagundavad. Pruunmullas on huumust mõõdukalt ning raua- ja alumiiniumiühendid on püsivad.

# data[].attributes.body
Parasvöötme metsavööndi merelisema kliimaga osas on maailma soodsaimad tingimused inimeste eluks.

Tiheda asustuse peamiseks eeltingimuseks on soe ja niiske suvi, pehme talv, produktiivsed mullad ja metsade rohkus. Olulisemateks maavaradeks on Põhjamere nõos leiduv nafta ja gaas. Siinne kõrgesti arenenud tööstus sõltub üha vähem kohalikest ressurssidest ning on enam orienteeritud mujalt juurdeveetavale toorainele. Traditsiooniliseks ja tähtsaks tegevusalaks rannikuil on kalandus.

# data[].attributes.body
Probleemideks on õhusaaste, veekogude reostumine, veeressursside ammendumine ja tööstusjäätmed.
Õhusaaste moodustavad looduslikud ja inimtekkelised atmosfääris olevad gaasilised, tahked ja vedelad
osakesed, mis avaldavad atmosfäärile negatiivset mõju. Saastatud õhk võib mõjuda halvasti inimeste või teiste organismide tervisele ja heaolule.
Veereostusel on palju põhjuseid ja tunnuseid.