# data[].attributes.body
Els drets de la persona són aquells intrínsecs de la persona, que son inviolables i pertanyents de la seva dignitat, i que la resta ha de respectar. En aquest cas, no s’ha respectat l’autonomia de la persona, ja que els professionals han pres per si mateixos les decisions, sense tenir en compte l'opinió i preferències de la propia usuaria. Els professionals s’han de regir per la Constitució Espanyola i els Drets Humans. I en concret també, pel Codi Deontològic de TS.Els drets que creiem que s’incumpleixen en el cas per part dels professionals són els següents: -Dret de decisió en quant a la família: A les trobades on es duia a terme les intervencions familiars, o informacions es tenia en compte la germana quan la propia usuaria no volia i va expressar en diverses ocasions la falta de relación entre ambdues i els conflictes familiars que havien tingut durant els anys. -Dret a la intimitat i privacitat: En aquest cas, es vulnera la privacitat quan els professionals entren a casa seva sense permís. --Dret a la igualtat: Si ens parem a mirar la usuaria no te xarxa de suport familiar o social, ja que a més, ha tingut problemes amb els veïns en diverses ocasions i ha estat denunciada. En aquest cas creiem que també hi ha un punt de discriminació per part de la comunitat.Dret a la salut: En aquest cas la usuaria té problemes de salut però no obstant, en diverses ocasions ho refusa. -Dret a un habitatge digne: En aquest cas, la usuaria viu a la casa familiar on convivia amb els seus pares. Però, arran del testament realizat per la mare, la usuaria no es beneficiaria d’aquesta. Llavors, la usuaria en algún moment quedará en situació de carrer si ha de marxar.

# data[].attributes.body
El principi ètic de la beneficència fa referència a la obligació moral d’actuar en benefici de l’altra persona. Implica, doncs, promoure el benestar, prevenir o eliminar el dany.

En aquest cas, en línia amb el punt anterior, ens trobem amb què, en reiterades ocasions, es posa la suposada promoció del benestar i millora de la qualitat de vida de la pacient (a ulls dels professionals) per sobre de la voluntat, la llibertat d’elecció i la dignitat de la pròpia persona.

Així doncs, observem com la intervenció professional es justifica pel diagnòstic de trastorn mental, els ingressos per la descompensació de la medicació, la manca d’autocura, etc., ignorant la voluntat de la senyora de no rebre suport.

En múltiples ocasions es pot apreciar com no es té en compte la voluntat de la pacient, qui s’acaba desvinculant dels serveis per una creixent desconfiança i la necessitat de no haver rebut suport quan ella ho necessitava (per exemple, amb el psiquiatre i el psicòleg del CSMA).

En resum, s’intenta treballar per assolir un benestar i una seguretat per la pacient però sense tenir en compte la seva perspectiva; es treballa pel benestar que els professionals consideren adient sota el seu prisma, vulnerant els drets de la pacient.

# data[].attributes.headline
Dilemes ètics entre la responsabilitat envers la persona, servei i col.legues de professió / Manca d'acompanyament, solidaritat i respecte entre els companys de professió

# data[].attributes.subject
Dilemes ètics entre la responsabilitat envers la persona, servei i col.legues de professió / Manca d'acompanyament, solidaritat i respecte entre els companys de professió

# data[].attributes.headline
"Ser reflexiu" en les ocions/recursos/conseqüéncies en un cas moltes vegades és incòmode"...

# data[].attributes.subject
"Ser reflexiu" en les ocions/recursos/conseqüéncies en un cas moltes vegades és incòmode"...

# data[].attributes.headline
Normalment es donene aquests seguiments tant intensius a les persones?? O és una manera d'estigmatizar, estereotipar a la Salut mental.

# data[].attributes.subject
Normalment es donene aquests seguiments tant intensius a les persones?? O és una manera d'estigmatizar, estereotipar a la Salut mental.

# data[].attributes.headline
Intervenció i decisions centrades principalment en l'àmbit jurídic. El control com a via de prevenció?? 

# data[].attributes.subject
Intervenció i decisions centrades principalment en l'àmbit jurídic. El control com a via de prevenció?? 

# data[].attributes.headline
Els professionals i institucions tenen motl poder envers les situacions de persones i/o col.lectius més vulnerables (Ex: persones amb demència, SM, discapacitat, menors... que no poden exercir i/o defensar en moltes ocasions els seus drets).  Això pot compotar situacions de  risc i/o maltractament institucional.

# data[].attributes.subject
Els professionals i institucions tenen motl poder envers les situacions de persones i/o col.lectius més vulnerables (Ex: persones amb demència, SM, discapacitat, menors... que no poden exercir i/o defensar en moltes ocasions els seus drets).  Això pot compotar situacions de  risc i/o maltractament institucional.

# data[].attributes.headline
Possiblement els ingressos en l'hospital d'aguts i/o residència son indicats en moments del cas, però no haurien de tenir una sentit finalista en si mateixos.  

# data[].attributes.subject
Possiblement els ingressos en l'hospital d'aguts i/o residència son indicats en moments del cas, però no haurien de tenir una sentit finalista en si mateixos.  

# data[].attributes.body
El cas posa mostra les possibilitats que poden oferir les mesures de suport (abans incapacitació legal) en poder preveure accions i/o decisions, recursos, persona respresentant en cas de situació de amalaltia aguda/brot. La salut mental no segueix un proccés lineal, ni ha d'anul.lar la capacitat total d'una persona (mesures de suport epr diferents moments de vida de la persona, cal aprofitar aquestes mesures per reforçar el vincle amb la persona/usuari).

# data[].attributes.body
l'ACP és un model que consisteix en recolzar els drets de les persones de participar ens els seus processos de cura i tractament per tal de donar resposta als seus desitjos i demandes.

Al cas no se li dona a la senyora la possibilitat de participar en el seu tractament, ja que no se la percep amb suficient capacitat d'autocura.
És important empoderar i promoure la participació activa de les persones en totes les etapes i procés d'atenció, permetent-los assumir responsabilitats i control sobre les seves cures.

# data[].attributes.body
Els emplaçaments restrictius que s'observen fan que la dona estigui encara més en una situació de vulnerabilitat.

# data[].attributes.body
L'atenció centrada en la persona (ACP) l'entenem com “aquella atenció que s’aconsegueix quan es posa a la persona en l’eix on interactuen la resta de dimensions relacionades amb: la intervenció basada en l’evidència científica, organització del servei, equip, interdisciplinarietat i ambient”.

# data[].attributes.body
Enfocament reactiu social: la dona no té xarxa familiar i la social és molt petita i no propera.
S'hauria de proporcionar suport per a l'atenció de les necessitats socials de la pacient.

Enfocament reactiu sanitari: Arran de la complexitat de la condició de salut de la dona, des del servei de salut s'hauria de proporcionar atenció i acompanyament continuat dels seus trastorns, així com coordinar l'atenció sanitària amb altres especialistes/serveis que necessiti.

# data[].attributes.body
Els 8 principis d’Atenció Centrada en la Persona són:

Respecte per les preferències de les persones

Atenció coordinada i integrada

Informació i educació a la persona

Confort físic

Suport emocional

Involucració de la família i els amics

Continuïtat i atenció a les transicions

Accessibilitat a l’atenció

# data[].attributes.body
No es treballa des d’un model ACP, ja que no es respecta la voluntat de la persona ni es fomenta la seva autonomia. De fet, no s’està implicant a la persona al procés i no se la deixa prendre decisions relacionades amb la seva salut i benestar.

# data[].attributes.body
En el cas de l'autonomia de la persona com a subjecte d'intervenció, es veu clarament com es priva aquesta autonomia, ja que no es tenen en compte aspectes com per exemple que no vol ingresar ni romandre a una residència, però tampoc és veu la participació de la pròpia persona i l'iniciativa. Com també la incapacitació/tutela de la pròpia persona sense consentiment. S'ha de dir que en aquest cas hi ha un dilema étic, i es que tenint en compte les capacitats de l'usuaria s'intenten oferir determinats serveis, però l'usuaria els rebutja tots. Aquest factor provoca que els SS y després la Fiscalia executin un ingrés sense tenir en compte la decisió de la persona, i per tant la seva capacitat d'autonomia com a subjecte d'intervenció.

# data[].attributes.body
Si bé és cert que sembla haver una manca d’acceptació del diagnòstic de salut mental per part de la pacient i una inconsciència pel que fa a la seva capacitat d’autocura, en el cas s’observa la vulneració de diversos drets:

-        A la decisió, a la participació, a l’autodeterminació, arribant a excloure a la pacient del seu propi procés, pressionant-la perquè prengui determinades decisions (com ara ingressar a un CSS; qüestió que se li planteja en nombroses ocasions), se la ignora quan sol·licita l’alta voluntària als CSS

-        A la confidencialitat, en tant que es comparteix el seu cas amb altres professionals sense consentiment à es trasllada als SS municipals tot i haver expressat la seva negació pel que fa a rebre suport; s’informa parcialment del cas a la seva germana

-        A la informació à se la notifica que s’ha traslladat el cas a Fiscalia quan aquesta mesura ja s’ha pres

-        A la dignitat à prenent com a referència la seva edat i el seu diagnòstic, no es respecta la pacient com a ésser humà sense tenir en compte l’edat, el gènere, la raça, etc.

o   Se la tracta de manera paternalista, no atenent-la per exemple quan sol·licita assistència a la policia local pels conflictes veïnals, no tenint en compte les necessitats que manifesta (com ara la socioeconòmica, derivada de la manca de xarxa social més enllà de dos amics, ingressos insuficients per cobrir les seves despeses, manca d’habitatge propi) à potser si hagués rebut suport en els àmbits on sí ho expressava, s’hagués vinculat als serveis corresponents i hagués estat més senzill intervenir

o   De fet, amb el pretext d’actuar a favor de la seva seguretat i qualitat de vida, se la intenta incapacitar judicialment.

o   Se la pressiona constantment perquè ingressi a un CSS

o   No es corrobora el que ella verbalitza à origen dels conflictes amb els veïns, mala relació amb la germana per suposats interessos patrimonials, etc. S’assumeix que tot això correspon a la seva ideació delirant sense comprovar si hi ha certesa dins del que explica.

La responsabilitat professional envers l'entitat i/o organització en aquest cas va en detriment de la persona (qui està al centre de les nostres intervencions les persones o les organitzacions).

# data[].attributes.body
Hi ha una d’escolta activa però trobem que en diferents ocasions no es troba a la usuària capaç de conèixer i s’ignoren les seves inquietuds.

# data[].attributes.body
En aquest cas es pot veure com no es posen en pràctica les característiques que conformen el model d'ACP, ja que principalment no s'ha respectat la voluntat de la persona.

# data[].attributes.headline
Cal formar-nos en relació a les noves formes de protecció i/o mesures de suport actuals, sobre tot per a la possibilitat de "previsió" i "reversibilitat" que apropen que la intervenció sigui més centrada en la persona i/o families.

# data[].attributes.subject
Cal formar-nos en relació a les noves formes de protecció i/o mesures de suport actuals, sobre tot per a la possibilitat de "previsió" i "reversibilitat" que apropen que la intervenció sigui més centrada en la persona i/o families.

# data[].attributes.body
En comptes de veure un model centrat en la persona, el que veiem és que el seu principal objectiu està més centrat en la malaltia, ja que es centren en trobar una institució per ingressar-la, sense tenir en consideració l'opinió de la persona usuària.