# data[].attributes.body
*Padaryti plaukų spalvos ir pavidalo, akių spalvos, gebėjimo susukti liežuvį - duomenų lenteles, diagramas (skritulines/stulpelines), suformuluoti išvadas remiantis duomenis.
*Padaryti plaštakos dydžio duomenų lentelę, duomenis pavaizduoti grafiškai ir padaryti išvadą.

# data[].attributes.headline
BIOLOGIJOS DARBAS TITAS VIACIULEVICIUS 8B

# data[].attributes.subject
BIOLOGIJOS DARBAS TITAS VIACIULEVICIUS 8B

# data[].attributes.attachment_link.title
biologijos ir IT darbas su diagramom Simona Šeštokaitė, 8b

# data[].attributes.headline
Gabija Jarašauskaitė biologijos darbas 8b

# data[].attributes.subject
Gabija Jarašauskaitė biologijos darbas 8b

# data[].attributes.headline
Gabrielius Jarašauskas 8b biologijos darbas

# data[].attributes.subject
Gabrielius Jarašauskas 8b biologijos darbas

# data[].attributes.attachment_link.title
Biologijos ir Informacinių Projektinisi Gabrielius Jarašauskas 9b

# data[].attributes.headline
Biologijos darbas Karina Katkevičiūtė 8b

# data[].attributes.subject
Biologijos darbas Karina Katkevičiūtė 8b

# data[].attributes.body
Darija Lisauske 8b biologijos darbas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gabija Jarašauskaitė 8b
Liūtas
didelė Panthera genties katė, kilusi iš Afrikos ir Indijos. Jis turi raumeningą, plačią krūtinę; trumpa, suapvalinta galva; apvalios ausys; o uodegos gale plaukuotas kuokštas. Jis yra lytiškai dimorfiškas; suaugę liūtų patinai yra didesni už pateles ir turi iškilius karčius

taip pat vadinamas paprastasis gnu, baltabarzdis gnu arba brindled gnu, yra didelė antilopė ir viena iš dviejų gnu rūšių. Jis priklauso Connochaetes genčiai ir Bovidae šeimai ir turi glaudų taksonominį ryšį su juodąja gnu. Yra žinoma, kad mėlynasis gnu turi penkis porūšius. Ši plačiapetė antilopė yra raumeninga, priekyje sunkios išvaizdos, su išskirtiniu, tvirtu snukiu. Jaunos mėlynos gnu gimsta gelsvai rudos spalvos ir pradeda įgyti suaugusiųjų spalvą 2 mėnesių amžiaus. Suaugusiųjų atspalviai svyruoja nuo giliai šiferio ar melsvai pilkos iki šviesiai pilkos ar net pilkšvai rudos spalvos. Abi lytys turi porą didelių išlenktų ragų.

Mėlynoji gnu yra žolėdis, maitinasi daugiausia trumpomis žolėmis
Zebras
Lygumų zebras (Equus quagga, anksčiau Equus burchellii), taip pat žinomas kaip paprastasis zebras, yra labiausiai paplitusi ir geografiškai plačiai paplitusi zebrų rūšis. Jo arealas yra suskaidytas, tačiau apima didžiąją dalį Pietų ir Rytų Afrikos į pietus nuo Sacharos. Buvo atpažinti šeši ar septyni porūšiai, įskaitant išnykusią kvagą, kuri, kaip manoma, yra atskira rūšis. Naujausi tyrimai patvirtina, kad zebrų populiacijos skirtumai yra klinikos, o ne porūšiai.

Lygumų zebrai yra vidutinio dydžio tarp didesnio Grévy zebro ir mažesnio kalnų zebro ir paprastai turi platesnes juosteles nei abu. Kailio modeliai labai skiriasi tarp klinikų ir individų. Paprastųjų zebrų buveinė paprastai, bet ne išimtinai, yra atogrąžų ir vidutinio klimato pievos be medžių ir savanų miškai. Paprastai jie vengia dykumų, tankių atogrąžų miškų ir nuolatinių pelkių

Antilopė - atrajojantis porakanopis žinduolis iš dykaraginių žinduolių šeimos, nesantis jautis, ožys ar avinas. Tai apie du trečdaliai visų atrajonančių dykaragių rūšių. Viena rūšis turi šį žodį lotyniškame pavadinime (Antilope cervicapra), tačiau apskritai „antilopė" nėra aiškus taksonominis vienetas, labiau tai grupė kuriai priskiriama viskas, kas nepriskirta kitur. Antilopių grupė yra įvairialytė, kai kurios jų rūšys yra artimesnės jaučiams, avinams, ožiams, negu tarpusavyje. Antilopės labai įvairios ir savo dydžiu, nuo 30 cm aukščio ir 3,5 kg masės nykštukinės antilopės ( Neotragus pygmaeus) iki 180 cm aukščio ir iki 800 kg masės kanų ( Taurotragus oryx).

Antilopių patinai būna raguoti, jų ragai yra nuolatiniai, dažnai įvairiai išlenkti. Vidutinio dydžio antilopės ( gazelės, impalos) paprastai būna grakštaus sudėjimo, mažomis nagomis, trumpa uodega.

Antilopės nuo plėšrūnų ginasi skirtingais būdais.

Mažos pavienės antilopės gyvena tankiai apaugusiuose plotuose, kur slepiasi nuo plėšrūnų. Pvz., dukeriai pasižymi polinkiu slėpdamiesi nerti į tankumynus. Jų pavadinimas afrikanų kalba yra duiker 'nardytojas'.

Gazelės ir kitos jų dydžio antilopės bėga ir liuoksi.

Didžiosios antilopės telkiasi į dideles bandas, nuo plėšrūnų bėga arba ginasi grupėse.

Antilopės gyvena gana įvairiose buveinėse, dažniausiai miškuose, miškingose teritorijose, savanose, žolinėse lygumose. Kai kurios rūšys prisitaikiusios gyventi kalnuose, uolinguose plotuose arba karštosiose ar šaltosiose dykumose. Kelios rūšys gyvena pelkėse, yra pusiau vandeninės.

Herbuose vaizduojama žmogaus sugalvota, gamtoje neegzistuojanti plėšrios antilopės rūšis ( heraldinė antilopė). Realios antilopės nėra plėšrūnai.

Tomsono gazelė ( Gazella thomsonii) - tikrųjų antilopių ( Antilopinae) pošeimio dykaraginis ( Bovidae) žinduolis. Kūnas 0,9-1,2 m ilgio, uodega 15-20 cm, masė 15-30 kg. Dažniausiai rupšnoja žemas žoles, taip pat skabo lapus. Paprastai atsiveda 1 jauniklį, kuris gimsta po 160-180 nėštumo dienų.

Paplitusi Rytų Afrikoje. Gyvena nedidelėmis grupėmis: 10-30 patelių, jauniklių ir patinų.

Hienos arba hienos (iš senovės graikų ὕαινα, hýaina) yra kačių mėsėdžių žinduoliai, priklausantys Hyaenidae /haɪˈɛnɪdiː/ šeimai. Turėdama tik keturias išlikusias rūšis (kiekvieną savo gentyje), tai yra penkta mažiausia mėsinių gyvūnų šeima ir viena mažiausių žinduolių klasėje. Nepaisant mažos įvairovės, hienos yra unikalios ir gyvybiškai svarbios daugumos Afrikos ekosistemų sudedamosios dalys.

Nors filogenetiškai yra artimesnės katėms ir gyvatvorėms, kaip Feliformia pobūrio dalis, dėl susiliejančios evoliucijos hienos savo elgesiu ir morfologiniu požiūriu yra panašios į akinius: ir hienos, ir iltys nėra medžiuose gyvenantys medžiotojai, kurie grobį gaudo dantimis, o ne nagais. . Abu greitai valgo maistą ir gali jį laikyti, o suragėjusios pėdos su dideliais, bukais, neatsitraukiančiais nagais yra pritaikytos bėgioti ir staigiems posūkiams. Tačiau hienų priežiūra, kvapo žymėjimas, tuštinimosi įpročiai, poravimasis ir tėvų elgesys atitinka kitų feliformų elgesį.Dėmėtosios hyenos yra garsios šiukšlės ir dažnai valgo kitų plėšrūnų likučius. Tačiau šie ištvermingi žvėrys taip pat yra įgudę medžiotojai, kurie sunaikins gnu ar antilopę

Gepardas

Gepardai yra vizualūs medžiotojai. Kitaip nei kitos didžiosios katės, gepardai yra dieniniai, t. y. jie medžioja anksti ryte ir vėlyvą popietę. Gepardai lipa į „žaidimų medžius" arba termitų struktūras, kad gautų optimalų stebėjimo vaizdą ir galėtų pastebėti grobį horizonto fone. Medžioklė susideda iš kelių dalių. Ją sudaro grobio aptikimas, prisėlinimas, persekiojimas, šuolis (arba grobio pagavimas) ir nužudymas dusinamuoju įkandimu į gerklę.

Žinduolių rūšys kurias medžioja gepardai, evoliucijos bėgyje išvystė greitį ir kitus būdus, kaip išvengti gepardo ir kitų plėšrūnų nasrų. Gepardai medžioja mažus ir vidutinio dydžio gyvūnus, sveriančius nuo 20 iki 60 kg, bet dažniausiai mažiau nei 40 kg. Pagrindinis jų grobis - nedideli, vidutinio dydžio kanopiniai. Jų grobį dažniausiai sudaro gazelės ( Gazella), ypač Tomsono gazelės ( Eudorcas thomsonii), impalos ( Aepyceros melampus) ir kitos mažos ir vidutinio dydžio antilopės, kiškiai, paukščiai ir graužikai. Gepardai taip pat medžioja didesnių bandų kanopinių gyvūnų jauniklius.

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Žolių yra vienmečių, dvimečių ir daugiamečių. Jos (net ir daugiametės) anksti pradeda žydėti ir derėti, jų sėklų derlius palyginti su vegetatyvine mase yra didesnis negu medžių ir krūmų.

Žolės plinta daug greičiau negu sumedėję augalai, jų kartų kaita dažnesnė. Tai lemia didelį žolių evoliucijos tempą: jų formos labai įvairios, jos prisitaikiusios augti ir labai nepalankiomis sąlygomis, dėl to dažniausiai yra augalinės dangos dominantai.

Manoma, kad žolė kilo iš sumedėjusių gaubtasėklių.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gabija Jarašauskaitė 8b Liūtas didelė Panthera genties katė, kilusi iš Afrikos ir Indijos. Jis turi raumeningą, plačią krūtinę; trumpa, suapvalinta galva; apvalios ausys; o uodegos gale plaukuotas kuokštas. Jis yra lytiškai dimorfiškas; suaugę liūtų patinai yra didesni už pateles ir turi iškilius karčius taip pat vadinamas paprastasis gnu, baltabarzdis gnu arba brindled gnu, yra didelė antilopė ir viena iš dviejų gnu rūšių.